Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research
Recenzuojamas mokslinis žurnalas „Mokslo taikomieji tyrimai" (eISSN 3030-1823) pakeistu pavadinimu ir nauju eISSN leidžiamas nuo 2025 m. du kartus per metus. „Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose“ (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) nuo 2004 m. buvo leidžiamas vieną kartą per metus, o nuo 2021 m. buvo leidžiamas du kartus per metus. Žurnalo leidyba finansuojama Kauno kolegijos lėšomis. Moksliniai straipsniai publikuojami nemokamai. Žurnalas registruotas tarptautiniame atvirosios prieigos recenzuojamų mokslo žurnalų registre Directory of Open Access Journals (DOAJ) <https://doaj.org/>. Jame indeksuojami viso teksto žurnalo straipsniai. Mokslo žurnalas registruotas Crossref, straipsniams suteikiami DOI numeriai. Tai daugiadalykis mokslinis leidinys, kuriame skelbiami originalūs, kitur neskelbti moksliniai straipsniai šiose ir susijusiose kryptyse: socialiniai mokslai (vadyba, verslas, komunikacija ir informacija, rinkodara, edukologija, socialinės paslaugos); sveikatos mokslai (visuomenės sveikata, slauga, kosmetologija, reabilitacija, maistas ir mityba, burnos priežiūra, medicinos technologijos); inžinerijos mokslai (matavimų, transporto, statybos, gamybos, elektros inžinerija); informacinės technologijos (duomenų mokslas, skaitmeninės medijos); humanitariniai mokslai (vertimas, kalbų studijos). Publikuojami straipsniai, parašyti lietuvių ir anglų kalbomis. Visus žurnale publikuojamus straipsnius recenzuoja ne mažiau kaip du išoriniai recenzentai. Žurnale taikomas dvigubas aklasis recenzavimas. Autoriai turi pataisyti straipsnius, atsižvelgdami į recenzijose pateiktas pastabas arba motyvuotai paaiškinti, kodėl į pastabas neatsižvelgta. Sprendimą dėl straipsnio publikavimo žurnale priima žurnalo redakcinė kolegija. Anksčiau skelbti arba kitų leidinių redakcijoms įteikti darbai nepriimami. Autorių pateikti rankraščiai tikrinami teksto sutapties nustatymo įrankiu Turnitin ir nustačius plagiato atvejus yra atmetami. Galutinę atsakomybę už straipsnio turinio originalumą prisiima straipsnio autorius (autoriai), pasirašydamas(i) garantinį raštą. Žurnalas suteikia autoriams teisę savo straipsnį įkelti į institucinę talpyklą ar kitaip platinti be jokių apribojimų. Žurnalas atvirajai prieigai teikia jau recenzuotus straipsnius. Autorius paskelbia savo pirminį originalų straipsnį žurnale ir išsaugo autorines teises, o vartotojai nemokamai naudojasi šia informacija internete. Leidinio dokumentai: reikalavimai straipsniams; garantinis raštas; informacija apie autorių(ius) ir straipsnį; straipsnio recenzijos forma The peer-reviewed scientific journal Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research (eISSN 3030-1823) is published with new title and ISSN since 2025. Scientific journal is published twice a year. “Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose” / Applied Research in Lithuanian Higher Education Institutions (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) was published annually from 2004. Since 2021, it is published twice a year. The journal is funded by Kauno kolegija. The publication of articles is free of charge. The journal is registered in the Directory of Open Access Journals (DOAJ) at <https://doaj.org/>, and the articles published in the journal are indexed. Articles are assigned DOI numbers. This is a multidisciplinary research journal containing original research articles (not published anywhere else before). The research areas of the journal: social sciences (management, business, communication and information, marketing, education, social services); health sciences (public health, nursing, cosmetology, rehabilitation, food science, oral care, medical technology); engineering sciences (measurement, transportation, construction, manufacturing, electrical engineering); information technologies (data science, digital media); humanities (translation, language studies). The languages of the journal are Lithuanian and English. Each article is evaluated by at least two external reviewers. The journal uses double-blind peer review. Authors are recommended to improve the articles according to the reviewers’ remarks or provide arguments why they do not agree with them. The final decision is made by the editorial board. The articles published or submitted to other journals are not accepted. The manuscripts submitted by authors are checked by a text-matching tool Turnitin. The papers with the evidence of plagiarism detected are rejected. The responsibility for the originality of the content lies on the author/s, who sign a Letter of Guarantee. The journal gives authors the right to distribute their article without any restrictions. The journal provides open access to peer-reviewed articles. The author publishes his original article in the journal and retains copyright. The users use the publication online for free. Publication documents: Requirements for Articles; Letter of Guarantee; Information about Author (s) and Article; Article Review Form
Pabėgimo kambariai – priemonė skatinti studentų motyvaciją
Šiame tyrime analizuojamas pabėgimo kambarių, kaip unikalios priemonės, skatinančios studentų motyvaciją, pritaikymas užsienio kalbų paskaitose. Pabėgimo kambariai (angl. escape rooms) – tai inovatyvus, patirtimi grįsto ugdymo(si) metodas, puikiai pritaikomas užsienio kalbų paskaitose kaip naujoviška priemonė, skatinanti studentų įsitraukimą, bendradarbiavimą, kalbinę raišką interaktyvioje ir nekasdieninėje žaidimo aplinkoje. Žaidybinimas (angl. gamification) yra metodas, kai besimokantieji konkrečioje nežaidybinėje veikloje turi per tam tikrą laiką išspręsti užduočių seką, pritaikydami jau įgytas žinias ir yra taikomi įvairūs žaidimų elementai (taškai, prizai, konkurencija). Užduočių pabaigoje skelbiama komanda nugalėtoja. Šio tyrimo metu žaidybinimo metodas buvo taikytas siekiant padidinti studentų motyvaciją italų kalbos paskaitose, ypatingą dėmesį skiriant pabėgimo kambariams. Tyrimas atliktas 2024 metais dviejose Lietuvos aukštojo mokymo įstaigose, paskaitų metu studentai atliko specialiai parengtas užduotis, o po jų buvo surinktos anoniminės studentų refleksijos, siekiant įvertinti studentų požiūrį į šį mokymosi būdą. Vienoje aukštojoje mokykloje studentai italų kalbą mokėsi kaip antrąją užsienio kalbą arba kaip pasirenkamąjį dalyką, kitoje – kaip pirmąją užsienio kalbą. Paskaitų metu studentai buvo suskirstyti į mišrias grupes, siekiant padidinti bendradarbiavimą tarp skirtingų aukštųjų mokyklų studentų, taip pat žinant, jog kai kurių studentų žinios gali padėti kitiems užduočių metu. Tyrimo metu buvo vertinami tokie rodikliai kaip studentų motyvacija ir įsitraukimas į mokymosi procesą, studentų požiūris į mokymosi metodiką ir emocinis aspektas – studentų patiriamas stresas ir malonumas mokytis. Rezultatai rodo, kad žaidybinimo metodas padeda sumažinti psichologinį barjerą, skatina aktyvų dalyvavimą ir motyvuoja studentus mokytis ne tik paskaitų metu, bet ir savarankiškai. Pabėgimo kambariai kaip mokymo priemonė suteikia mokymosi procesui interaktyvumo, skatina komandinį darbą ir leidžia praktiškai pritaikyti įgytas žinias. Be to, šis metodas prisideda prie visapusiško kalbinių įgūdžių lavinimo – studentai aktyviau naudoja užsienio kalbą, gerina komunikacijos įgūdžius ir dirba komandose, gerėja jų mokymosi rezultatai. Tyrimo išvados rodo, jog nors šiuo metu išlieka techninių iššūkių, juos išsprendus, žaidybinimo metodų integravimas į kalbų mokymą gali būti veiksminga priemonė motyvuoti studentus ir sukurti dinamiškesnę bei labiau įtraukiančią mokymosi aplinką.
Copyright (c) 2025 Agnė Laukaitienė, Alba Rosa Mennillo
Globos koordinatoriaus patirtys dirbant su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus
Pasaulyje vykstantys ekonominiai, politiniai, kariniai neramumai verčia žmones ieškoti prieglobsčio kitose šalyse. Viena jautriausių grupių yra karo pabėgėliai, kurie augina savo ir / ar globojamus vaikus. Lietuvoje asmenims, auginantiems globojamus vaikus, pagalbą teikia globos koordinatoriai, kurių pagrindinė funkcija – suteikti būtinąją pagalbą įtėviams ar globėjams ir jų šeimose augantiems vaikams. Lietuvos teisės aktai numato pagalbą ir karo pabėgėliams, auginantiems globojamus vaikus. Iki 2022 m. karo Ukrainoje Lietuvoje globėjų iš kitų šalių nebuvo daug, tačiau prasidėjus neišprovokuotam karui jų labai padaugėjo. Globos koordinatoriams teko greitai persiorientuoti ir pradėti teikti paslaugas kitos kultūros ir kalbos asmenims, globojantiems nepilnamečius vaikus. Nors teikiant paslaugas laikomasi tokių pačių reikalavimų, o santykiai ir bendravimas su karo pabėgėliais grindžiami noru padėti, abipusiu pasitikėjimu, pozityvumu ir empatija, tačiau tarpkultūriniai skirtumai reikalauja ir specifinių kompetencijų bei gali kelti iššūkių profesinėje veikloje. Straipsnyje analizuojamos globos koordinatoriaus patirtys, sukauptos dirbant su karo pabėgėliais ukrainiečiais, globojančiais giminaičius arba pažįstamus nelydimus nepilnamečius. Straipsnyje pateikiami atliktos globos koordinatorių apklausos raštu tyrimo rezultatai. Tyrimo rezultatai parodė, jog globos koordinatoriai, dirbantys su karo pabėgėliais, auginančiais globojamus vaikus, siekdami suteikti kokybišką ir savalaikę pagalbą bei padėdami integruotis į visuomenę, susiduria su įvairiais iššūkiais. Pagrindiniai globos koordinatoriams kylantys iššūkiai darbe su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus, yra kalbos barjeras, kultūriniai skirtumai, Lietuvos Respublikos įstatymų neišmanymas. Globos koordinatoriai išgyvena teigiamas emocijas, kai pasiekiamas realus rezultatas: yra galimybė suteikti pagalbą arba ji yra suteikiama. Neigiamas emocijas globos koordinatoriams kelia nesibaigiantis karas Ukrainoje, karo pabėgėlių globėjų šeimų, tiek likusių Lietuvoje, tiek grįžusių į tėvynę ar išvykusių į kitas šalis, ateities perspektyvos.
Copyright (c) 2025 Kristina Karpalovienė, Laima Milkintaitė
The Phenomenon of the Worldwide Ukrainian Play Readings
The article describes and analyses the initiative Worldwide Ukrainian Play Readings. Based on a similar smaller-scale initiative launched in Belarus in 2020, the initiative has offered financial support as well as a virtual platform for contemporary Ukrainian playwrights, many of whom are connected with the Kyiv Theatre of Playwrights, to create and share new writings inspired by Ukraine’s fight against the Russian aggression. The article opens with a narrative overview of the history and broader context and significance of the initiative, which was started by playwright Maksym Kurochkin and theatre critic John Freedman in March 2022. The article then analyses the choice and efficacy of the different forms that the initiative has assumed and the ways it has reached audiences and readers. An anthology with twenty of the most popular dramatic texts translated into English was published as A Dictionary of Emotions in a Time of War by Laertes Press in the United States in 2022 and re-published in 2023. As the texts are most often performed as so-called play readings or stage readings, with actors sitting or standing on stage and reading from a script, it is possible to organise performances in a variety of venues. The need for rehearsals as well as for technical support such as lighting, sets, or stage props is greatly reduced because the actors simply read the scripts instead of memorising and fully acting them out. The article concludes with two short case studies of dramatic texts that have featured prominently both in the printed collections and readings conducted in many different countries and languages: The Russian Soldier by Ihor Bilyts and Survivor’s Syndrome by Andriy Bondarenko. The case studies focus on the challenges faced by translators translating the original texts into English, including the translation of proper names and the elements of the Russian language present in the original texts (e.g., when Russian characters speak).
Tvarumo standartai Europos Sąjungoje: naudojamų standartų apžvalga
Savanoriškos pastangos kurti tvarumo ataskaitų teikimo sistemą pasauliniu mastu įprastai grindžiamos penkių pagrindinių tarptautinių organizacijų ir standartų kūrėjų veikla: Klimato atskleidimo projekto (CDP), Tarptautinės tvarumo standartų tarybos (ISSB, anksčiau ir neformaliai veikusios iniciatyvos), Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos (GRI), Tarptautinės integruotos atskaitomybės tarybos (IIRC), Tvarumo apskaitos standartų tarybos (SASB). Šios organizacijos ilgą laiką vystė atskiras metodologijas ir standartus, o pastaraisiais metais vis didesnę reikšmę įgauna reguliavimo iniciatyvos, kurios skatina pereiti nuo savanoriško prie privalomo tvarumo atskaitomybės reikalavimo, ypač Europos Sąjungoje. Mokslinėje literatūroje galima išskirti tam tikras analizės kryptis. Viena iš tyrimų krypčių orientuota į įmonių finansinių duomenų analizę, pabrėžiant ryšį tarp tų, kurios įgyvendino tvarumo standartus, ir tų, kurios jų neįgyvendino. Kita kryptis tiria ekspertų nuomones, audituojant įmones, kurios taikė skirtingus šių standartų įgyvendinimo metodus. Straipsnio tikslas – išanalizuoti šiuo metu rinkoje taikomus tvarumo standartus, siekiant apžvelgti jų paplitimą skirtinguose sektoriuose. Straipsnio tikslui pasiekti buvo suformuluoti du pagrindiniai uždaviniai: susisteminti rinkoje esamus tvarumo standartus ir kitas priemones, padedančias įmonėms siekti tvarumo tikslų; palyginti ES įmonių naudojamų standartų įsidiegimo paplitimą skirtinguose sektoriuose, remiantis „Bloomberg“ duomenų bazės duomenimis. Straipsnio analitinėje dalyje pateikta rinkoje taikomų standartų ir gairių analizė pagal pramonės sektorius. „Bloomberg“ duomenimis, dažniausiai yra taikomos Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TCFD) gairės, Pasaulinė atskaitingumo iniciatyva (GRI) bei Su gamta susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TNFD) rekomendacijos. Didžiosios lyderiaujančios įmonės, kurioms tvarumo ataskaitos yra ir aukštos reputacijos ženklas, stengiasi įsidiegti kuo daugiau inciatyvų.
Copyright (c) 2025 Giedrė Lapinskienė, Aurelija Meškienė, Asta Pikelienė
Ateities mada: inovatyvios tekstilės medžiagos ir tvarumo perspektyvos
Mados ir tekstilės pramonė daro neigiamą poveikį aplinkai – ji prisideda prie klimato kaitos, didelio vandens suvartojimo, plastiko taršos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Remiantis naujausiais duomenimis, tekstilės sektorius kasmet sunaudoja apie 215 trilijonų litrų vandens ir yra atsakingas už 9 % mikroplastiko taršos pasaulio vandenynuose. Nors mados ir tekstilės pramonė laikoma viena iš labiausiai aplinką teršiančių pramonės šakų pasaulyje, augantis žmonių sąmoningumas, technologinė pažanga ir naujos strategijos skatina netvarius procesus keisti tvaresniais sprendimais, galinčiais teigiamai paveikti žmonijos ateitį. Tvarumo siekis tampa vis svarbesnis, todėl būtina ieškoti inovatyvių sprendimų, galinčių sumažinti mados ir tekstilės pramonės daromą žalą aplinkai. Straipsnyje analizuojami tvarios mados poreikį lemiantys veiksniai, aptariamos mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių tekstilės medžiagų alternatyvos, remiantis naujausiais moksliniais ir technologiniais tyrimais, nagrinėjamos šių medžiagų pritaikymo perspektyvos mados pramonėje. Tyrimas grindžiamas mokslinių šaltinių analize, įvertinančia perdirbtų sintetinių medžiagų, biosintetinių pluoštų, taip pat gyvulinės kilmės odos ir natūralaus kailio alternatyvų potencialą. Šiuo metu mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių alternatyvų sritis sparčiai plečiasi – kuriami nauji perdirbto poliesterio sprendimai, vystomos biologiškai skaidžios, biosintetinės medžiagos, kurios prisideda prie klimatui nekenksmingos gamybos, o laboratorijoje užaugintos ar biotechnologiškai sukurtos inovacijos gali tapti svarbia darnios mados ateities dalimi. Analizė parodė, kad tvaresnių sprendimų plėtra yra būtina siekiant sumažinti neigiamą mados ir tekstilės pramonės poveikį aplinkai. Perėjimas prie inovatyvių medžiagų padėtų mažinti CO₂ emisijas, plastiko taršą ir išteklių eikvojimą, tačiau tam reikalingi tiek technologiniai pokyčiai, tiek vartotojų elgsenos transformacija. Nors siekiant pritaikyti mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčias tekstilės medžiagų alternatyvas, vis dar susiduriama su iššūkiais, sparčiai tobulėjančios technologijos, žiedinės ekonomikos modelio taikymas bei mados industrijos siekis mažinti ekologinį pėdsaką sudaro palankias sąlygas šių medžiagų plėtrai.
mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčios tekstilės medžiagų alternatyvos
Supervizija ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui: patirtys ir galimybės
Dabartiniame ugdymo ir švietimo kontekste nuolat vyksta pokyčiai, kyla iššūkių visiems ugdymo proceso dalyviams, tarp jų ir pedagogams, kuriems tenka svarbus, bet sudėtingas vaidmuo ugdant jaunąją kartą. Todėl aktualu ieškoti įvairių profesinio palaikymo būdų. Pastarųjų metų moksliniai tyrimai akcentuoja pedagogų, ypač dirbančių ikimokyklinio ugdymo srityje, psichoemocinės gerovės svarbą. Teigiama, kad pedagogų pasitenkinimui atliekamu darbu didelę įtaką turi jų gebėjimas reflektuoti, įsivertinti savo profesinę patirtį bei dalintis įžvalgomis su kolegomis. Būtent tokią galimybę suteikia supervizija. Straipsnyje pagrindžiama supervizijos kaip profesinio palydėjimo samprata, apžvelgiama jau įtvirtinta supervizijos praktika Lietuvoje įvairių sričių profesionalų kvalifikacijos tobulinime bei atskleidžiamos ikimokyklinio ugdymo pedagogų supervizijos patirtys, tapusios prielaida laikyti superviziją vienu iš profesinio tobulėjimo būdų. Straipsnyje pristatomas empirinis tyrimas, kurio rezultatai atskleidė superviziją kaip profesinės pagalbos, stiprinimo bei tobulėjimo galimybę ikimokyklinio ugdymo įstaigose dirbantiems pedagogams. Tyrimo objektas – supervizijoje dalyvavusių ikimokyklinio ugdymo pedagogų ir praktikas vedusių supervizorių patirtys. Taikytas kokybinio tyrimo metodas – daugybinė atvejų analizė, grindžiama supervizorių, vedusių supervizijas skirtingose Lietuvos ikimokyklinio ugdymo įstaigose, bei pedagogų, dalyvavusių šiose supervizijose, patirčių refleksija. Duomenys rinkti taikant apklausos žodžiu (interviu) metodą. Tyrimo rezultatų analizė atskleidė, kad supervizijų metu išryškėjo momentai, svarbūs ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui, nes suteikė galimybę geriau pažinti vieniems kitus, mokytis iš savo bei kitų patirties, pamatyti skirtingus profesinių problemų sprendimo būdus, taip pat rasti tinkamus konfliktų sprendimus organizacijose, stiprinti dalyvių pasitikėjimą vieniems kitais, didinti tarpusavio bendradarbiavimą, atpažinti tobulintinas personalo ar visos organizacijos sritis.
Papildomo agurkų daigų apšvietimo Hortiled tipo lempomis įtaka vaisių kokybei ir derliui
Šviesa yra pagrindinis energijos šaltinis augalams. Visos šviesos savybės įtakoja augalų vystymąsi ir organų formavimąsi. Papildomas dirbtinis apšvietimas tampa vis populiaresniu pasirinkimu. Įvairiems augalams galima užtikrinti geriausias apšvietimo sąlygas ir net padidinti derlių bei kokybę. Tyrimai atlikti Kauno kolegijos Informatikos, inžinerijos ir technologijų fakulteto, Maisto ir agrotechnologijų katedros laboratorijose 2022 metais. Darbo tikslas buvo įvertinti papildomo apšvietimo Hortiled tipo lempomis įtaką agurkų daigų ir vaisių kokybei bei derliaus kiekiui. Tyrimo objektas – paprastojo agurko (Cucumis sativus L.) hibridas ‘Wisconsin SMR 58’. Kontrolė laikyta įprastomis sąlygomis, be papildomo apšvietimo. Auginant daigus ir augalus buvo naudojamas 250 µmol m-2 s-1 fotonų srauto tankis, puslaidininkių lempų skleidžiama šviesa kartu su lauko šviesa dienos metu. Naudojant laiko reguliatorių apšvietimas automatiškai buvo įjungiamas 14 valandų laikotarpiui. Eksperimentas atliktas trimis pakartojimais. Augalų biometriniai parametrai vertinti nuo gegužės 2 d. iki birželio 11 d. Fiksuota daigų kokybė, sverti ir vertinti vaisiai. Taip pat buvo nustatytas tirpiųjų sausųjų medžiagų (proc.), nitratų NO3-N (ppm) kiekis vaisiuose, chlorofilo kiekio indekso pokyčiai lapuose. Atlikto tyrimo duomenimis, kontrolinio varianto daigai buvo labiau ištįsę, o naudojant papildomą apšvietimą 16 % žemesni. Hipokotilio skersmuo tarp variantų skyrėsi 0,19 cm. Naudojant Hortiled tipo lempų apšvietimą, agurkų daigų skersmuo buvo didesnis. Nustatyta, kad papildomas apšvietimas lėmė didesnį chlorofilo kiekį – 299. Tačiau didelio pokyčio lyginant su kontroliniu variantu nebuvo. Kontroliniai augalai buvo labiau ištįsę, todėl užmezgė mažiau vaisių. Su papildomu apšvietimu augintų agurkų daigai buvo kompaktiškesni, suformavo daugiau žiedų, o tai įtakojo didesnį vaisių kiekį. Nitratų NO3-N (ppm) kiekis vaisiuose skyrėsi beveik 2 kartus (lyginant su kontrole). Su Hortiled tipo lempomis apšviesti agurkai nitratų sukaupė reikšmingai mažiau.
Copyright (c) 2025 Donatas Klimavičius, Dalė Šumskienė, Lina Skinulienė, Živilė Juknevičienė, Paulius Mozūraitis
Enhancing Digital Inclusion in Adults’ Education: Impact of the DigIN Project on Social Work and Educational Practices in a Digitally Evolving Society
The article “Enhancing Digital Inclusion in Adult Education: Impact of the DigIN Project on Social Work and Educational Practices in a Digitally Evolving Society” addresses the very urgent topic of digital inclusion within adult education in the frame of social work. Considering further digitisation of society, effort should urgently be made to improve digital competencies among different population groups to guarantee equity of access and participation. This study aims to evaluate the DigIN project, a structured adult education intervention to enhance digital social inclusion by training educators and Adult Education Organisations. It combines a mixed-method approach of the theoretical review and the implementation of the cooperative project management model, referred to as TEAMWORK. The TEAMWORK model is a systematic framework that has been quintessential to planning and implementing cooperative projects of adult education. The study includes a desk review of the latest strategies on digital inclusion, the document analysis of the Erasmus+ Programme Guide, and case studies representing different stages of the DigIN project. From the preliminary results, the proposed model of TEAMWORK appeared to be properly structuring the DigIN project to enhance collaborative outcomes, manage resources better, and keep aligned with the priorities of Erasmus+ KA204. The key findings are that it is a step-by-step process that facilitates focused teams in making and setting goals. An essential factor in developing shared objectives is vital in digital inclusion. The study concludes that the frequency of monitoring with transparent communication enhances stakeholders’ input and flexibility. At the same time, robust outcome evaluation and risk management assure responsiveness to the new challenges presented by digital education. This research contributes uniquely to the knowledge of structured collaboration to reduce digital marginalisation and promote equity and lifelong learning across diverse populations. By integrating the TEAMWORK model with Erasmus+ guidelines, results were presented in a replicated framework to advance digital competence among educators and further inclusive educational practices within an evolving digital landscape. Ultimately, the study underlines digital inclusion as an integral part of social work within a digitally changing society and promotes sustainable practice to enhance adult education frameworks.
Armonos upės ekologinė būklė: 2015 ir 2024 m. tyrimų rezultatų įvertinimas
Upių vandens kokybės pokyčius lemia tiek gamtiniai, tiek antropogeniniai veiksniai. Natūralūs procesai, tokie kaip klimato kaita, geocheminiai pokyčiai ir hidrologinės sąlygos, veikia upių ekosistemas, tačiau didžiausią poveikį dažniausiai daro žmogaus veikla. Pagrindiniai taršos šaltiniai – žemės ūkio veikla, nuotekų išleidimas, hidromorfologiniai upių pokyčiai bei tarša iš kaimyninių šalių. Literatūroje teigiama, kad didelę įtaką upių ekologinei būklei daro azoto ir fosforo junginių perteklius, kuris skatina eutrofikacijos procesus. Norint užtikrinti paviršinių vandens telkinių apsaugą ir tinkamą jų valdymą, svarbu nuolat stebėti jų būklę ir analizuoti pokyčius. Šio tyrimo tikslas – palyginti Armonos upės ekologinę būklę pagal fizikinius-cheminius rodiklius, remiantis 2015 ir 2024 metų tyrimų rezultatais. Armonos upė, esanti Ukmergės rajono savivaldybės teritorijoje, buvo tiriama siekiant nustatyti vandens kokybės pokyčius po devynerių metų. Tyrimu nustatyta, kad 2015 m. Armonos upėje didesnė tarša buvo pagal BDS₇, bendrojo azoto, fosfatų fosforo ir bendrojo fosforo kiekį. Šio tyrimo metu analizuoti rodikliai: ištirpusio deguonies kiekio, biocheminio deguonies suvartojimo (BDS7), azoto (nitratų (NO3-N), nitrito (NO2-N), amonio (NH4-N), bendrasis (Nb)) ir fosforo ((fosfatų) PO4-P, (bendrasis) Pb) junginių koncentracijos, taip pat pagrindinių jonų – sulfatų, chloridų, kalcio, magnio, natrio ir kalio koncentracijos. Tyrimo rezultatai parodė, kad 2024 metais upės vanduo beveik visuose mėginių paėmimo taškuose atitiko gerą arba labai gerą ekologinę būklę. Tačiau kai kuriuose ruožuose, ypač žemiau santakos su intaku Pavarklu ir šalia gyvenviečių, nustatyti padidėję azoto ir fosforo junginių kiekiai, rodantys taršos šaltinius. Lyginant su 2015 metų tyrimo rezultatais, nustatyta mažesnė biocheminio deguonies suvartojimo ir fosfatų koncentracija. Tačiau upės būklė pagal nitratų azoto kiekį išliko vidutinė žemiau santakos su Pavarklo upe ir prie santakos su Šventosios upe. Be to, nustatyta, kad šiuose mėginių paėmimo taškuose 2024 m. nitratų azoto koncentracija buvo didesnė nei 2015 m., o tai, manoma, galėjo lemti pasklidoji ir sutelktoji tarša.
Copyright (c) 2025 Inga Stankevičienė, Ingrida Radveikienė, Jolanta Jurkevičiūtė
Pavadinimų vartosena ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo studijų krypties baigiamuosiuose darbuose
2022–2024 m. Kauno kolegijoje įgyvendintas projektas „Kalbos konsultacijų teikimas ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo studijų krypties baigiamųjų darbų rengėjams“. Viena iš projekto veiklų – baigiamųjų darbų patikra. Peržiūrėjus 204 baigiamuosius darbus, pastebėta pavadinimų rašybos normų nesilaikymo atvejų. Šiuo straipsniu siekiama atskleisti baigiamuosiuose darbuose vartojamų pavadinimų rašybos polinkius. Atlikus tyrimą, nustatyta, kad beveik trečdalis studentų klysta rašydami dokumentų, taip pat įstaigų, organizacijų ir jų padalinių pavadinimus. Septintadalyje darbų netinkamai rašomi švenčių ir atmintinų dienų pavadinimai. Rečiau klystama rašant įvairių spaudinių (knygų, žurnalų, straipsnių ar pan.) pavadinimus. Be šių, rasta netaisyklingai rašant metodų, švietimo įstaigų ugdytinių grupių, žaidimų, istorinių įvykių ar epochų ir kitus pavadinimus. Išnagrinėjus būdingiausias baigiamųjų darbų pavadinimų rašybos klaidas, galima daryti prielaidą, kad esama pavadinimų rašymo spragų ir kad baigiamųjų darbų rengėjai greičiausiai nesupranta rašantys netaisyklingai, kitaip tariant, tiesioginės reikšmės ar simbolinius pavadinimus jie kai kuriais atvejais suvokia ne kaip pavadinimus, o kaip bendrinius žodžius, tam tikrais atvejais simbolinius pavadinimus sutapatina su tiesioginės reikšmės pavadinimais. Dažniausiai klystama tada, kai pavadinimas naujas ir (ar) negirdėtas, nefiksuojamas Valstybinės lietuvių kalbos komisijos Konsultacijų banke. Tokiais atvejais sunkiau pritaikoma painesnė, išimčių turinti ar retesnė rašybos taisyklė. Tyrimas atskleidė, kad daugiausia neaiškumų kyla rašant tiesioginės reikšmės pavadinimus. Be viso to, linkstama simbolinių pavadinimų, vartojamų prieš gimininius žodžius arba be jų, nelinksniuoti.
Copyright (c) 2025 Aušra Rimkutė-Ganusauskienė
Mobiliosios programėlės Garso matuoklis naudojimo transporto triukšmo lygio tyrimui galimybės analizė
Oficialiosios statistikos duomenų bazės duomenimis, 2023 m. Lietuvoje buvo registruota 2 223 549 transporto priemonių, kurių vidutinis amžius – apie 17 metų, o didžioji jų dalis varomos kuru, pagamintu iš naftos produktų. Didėjant transporto srautams miestuose ir gyvenvietėse, vis daugiau žmonių susiduria su akustiniu diskomfortu. Pasaulio sveikatos organizacija nurodo, kad aplinkos triukšmas yra antra pagrindinė ligų priežastis po oro taršos. Apie 100 milijonų žmonių ES valstybėse narėse yra veikiama didesnio nei 55 dBA kelių transporto triukšmo, o 32 milijonai yra veikiami triukšmo lygio, didesnio nei 65 dBA. Dėl nuolatinio triukšmo poveikio gali atsirasti įvairių sveikatos sutrikimų: miego ir mokymosi sutrikimų, hipertenzija, išeminė širdies liga, susierzinimas, gali pablogėti psichinė sveikata ir pan. Triukšmo poveikio sveikatai valdymas visų pirma priklauso nuo tikslių garso lygio matavimų. Transporto triukšmo problemos sprendimui svarbūs ne tik teisės aktai, kuriais reglamentuojamas triukšmo lygis, inžineriniai statiniai triukšmui mažinti, darnus miestų planavimas, bet ir visuomenės švietimas. Didėjantis supratimas apie neigiamą triukšmo poveikį visuomenės sveikatai lemia poreikį matuoti triukšmą, įtraukiant visuomenę į stebėsenos procesus. Vienas iš visuomenės įsitraukimo būdų galėtų būti realizuojamas panaudojant išmaniuosius telefonus, kuriuose įdiegta garso matavimo programa. Straipsnyje analizuojama transporto triukšmo lygio matavimo galimybė naudojant dvi skirtingas matavimo priemones – garso matuoklį bei mobiliąją programėlę. Transporto triukšmo lygio matavimai atlikti Kauno g., Utenoje. Triukšmo lygis tirtas naudojant garso lygio matuoklį AZ8922 Digital Sound Level Meter ir išmanųjį telefoną Samsung Galaxy A55, kuriame įdiegta garso lygio matavimo programėlė Garso matuoklis. Nustatyta, kad vidutinis transporto triukšmo lygis Kauno g. (Utenoje) kito 57,3-64,4 dBA (matuojant garso matuokliu AZ8922) ir 69,0-74,3 dBA (matuojant mobiliąja programėle Garso matuoklis) ribose. Remiantis gautų transporto triukšmo lygio matavimo rezultatų, nustatytų dviem skirtingomis matavimo priemonėmis penkiuose matavimo taškuose tomis pačiomis aplinkos sąlygomis, analize, galima daryti išvadą, kad mobilioji programėlė Garso matuoklis pateikė vidutiniškai 9,9–11,7 dBA didesnius garso lygio matavimo rezultatus, neatsižvelgiant į triukšmo lygį.
Copyright (c) 2025 Ingrida Pliopaitė Bataitienė
Skaitmeninės technologijos ir įvaizdžio formavimo galimybės
Aktyvus skaitmeninių technologijų naudojimas siejamas ne tik su teigiamais aspektais. Pastebimas ir negatyvus besaikio naudojimo poveikis gyvenimo kokybei. Šiame straipsnyje nagrinėjamos šiuolaikinių skaitmeninių technologijų panaudojimo empiriniuose tyrimuose bei kūrybiniame procese galimybės. Tyrėjai skatinami naudoti skaitmenines technologijas tyrimuose, o kūrėjai susimąstyti apie atsakingą skaitmeninių technologijų naudojimą kūryboje ir, demonstruojant socialinę atsakomybę, atspindėti skaitmeniniame amžiuje kylančius diskursus. Tyrimo tikslas – išanalizuoti, kaip šiuolaikinės skaitmeninės technologijos gali praplėsti empirinių tyrimų atlikimo ir duomenų analizės praktikas bei remiantis tyrimų rezultatais suteikti kūrėjams galimybę realizuoti pagrįstus ir kūrybiškus sprendimus įvaizdžio dizaino srityje, išplečiant įvaizdžio formavimo strategijas. Metodinė tyrimo dalis grindžiama turinio analizės metodu. Šis metodas remiasi mokslinės literatūros apie skaitmeninių technologijų poveikį asmeniui analize, atskleidžia šių technologijų įtaką individui. Siekiant gauti tikslesnius duomenis, į turinio analizės metodo procesą, duomenų patikrinimui ir palyginimui, įtraukiamas dirbtinio intelekto (DI) teksto generavimo į tekstą įrankis „ChatGPT“. Taip atsiranda terpė praplėsti tyrimo metu gaunamą informaciją bei atsitraukti nuo subjektyvaus tyrėjo gautų tyrimo duomenų interpretavimo bei vertinimo. Tokiu būdu gaunami objektyvesni rezultatai, padedantys išgryninti dominuojantį naratyvą, kuris betarpiškai susijęs su kūrybinio rezultato vizija, taip sustiprinant įvaizdžio formavimo strategijas. Tyrimo duomenys tapo kūrybinės dalies atspara – per kuriamus unikalius asmens įvaizdžius atskleidžiamas asmens, pasinėrusio į technologijų pasaulį, vidinis virsmas. Skaitmeninių technologijų integravimas į empirinius tyrimus ir kūrybinius procesus suteikia galimybę užtikrinti objektyvesnį gautų duomenų interpretavimą ir vertinimą, palaikyti glaudų ryšį tarp tyrimo duomenų ir kūrybinio rezultato. Šiuo procesu siekiama ne tik perteikti tyrimo metu identifikuotus duomenis, bet ir skatinti visuomenę atkreipti dėmesį į atsakingą skaitmeninių technologijų naudojimą.
Copyright (c) 2025 Karolina Ketvirtytė, Jovita Dargienė, Violeta Dobrovolskienė, Jovita Kuzė
Socialinės paramos, teikiamos Ukrainos karo pabėgėliams, analizė
Straipsnyje nagrinėjama socialinė parama, besitęsiant Rusijos agresijai, teikiama Lietuvoje Ukrainos karo pabėgėliams, susiduriantiems su įvairiais iššūkiais bandant prisitaikyti prie naujos aplinkos. Tyrimo metu siekta išsiaiškinti piniginės paramos pobūdį, identifikuoti socialinių paslaugų prieinamumą bei išryškinti socialinės paramos poreikį. Taip pat įvertinti, kaip paramos pobūdis kinta priklausomai nuo Ukrainos karo pabėgėlių buvimo trukmės Lietuvoje. Empirinio tyrimo duomenys surinkti anketinės apklausos metodu. Tyrimo imtis – 118 vyresnių nei 18 metų Ukrainos karo pabėgėlių, gyvenančių Šiauliuose. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad nors didžioji dalis respondentų pasinaudojo teikiamomis socialinėmis paslaugomis, piniginės paramos pasiskirstymas išlieka netolygus: beveik pusė respondentų nesinaudojo jokia pinigine parama, tik daugiau nei penktadalis respondentų gauna piniginę socialinę pašalpą ir būsto nuomos dalies kompensacijas, o šeštadalis – vienkartinę įsikūrimo išmoką. Respondentai, auginantys vaikus, gauna išmokas vaikams, tačiau kitomis išmokomis naudojosi tik pavieniai asmenys. Išskirta, kad karo pabėgėliai dažniausiai naudojosi bendrosiomis socialinėmis paslaugomis: informavimu ir konsultavimu, transporto organizavimo paslauga, tačiau absoliučiai daugumai neprireikė nei socialinės priežiūros, nei socialinės globos paslaugų. Tyrimu atskleista, kad socialinės paramos poreikiai yra glaudžiai susiję su karo pabėgėlių socialine integracija ir padėtimi darbo rinkoje, akcentuojant būsto išlaidų kompensacijas, maisto korteles, lietuvių kalbos kursus ir pagalbą įsidarbinant.
Copyright (c) 2025 Lijana Simsonienė, Aristida Čepienė
Ikimokyklinio amžiaus vaikų bendraamžių socialinio atstūmimo kaip patyčių raiška
Pirmieji išskirtinio elgesio ir santykių agresijos požymiai prasideda jau ankstyvame amžiuje (nuo trejų iki šešerių metų), todėl sistemingos patyčios jau yra pastebimos tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų. Viena dažniausiai pasitaikančių patyčių formų tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų yra socialinis atstūmimas. Ankstyvame amžiuje patirtas socialinis atstūmimas kaip patyčių raiškos forma daro įtaką vaiko tolimesniame gyvenime kuriamiems santykiams ir gali sukelti tokias problemas kaip depresija, žema savivertė, socialinis atsiribojimas ir patiriamas nerimas. Straipsnyje analizuojamas socialinis atstūmimas kaip patyčių raiška ikimokykliniame amžiuje ir yra apžvelgiamos ikimokyklinio amžiaus vaikų bendraamžių socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos priežastys ir pasekmės. Straipsnyje pateikiami atlikto tyrimo – pedagoginio stebėjimo dvejų-penkerių metų amžiaus grupėje rezultatai. Atskleidžiama, kokia yra socialinio atstūmimo kaip patyčių raiška ikimokyklinio amžiaus vaikų grupėje – išryškintos dažniausiai pasitaikančios socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos elgesio formos – pašalinimas iš žaidimo arba nepriėmimas žaisti kartu, atsisakymas susikabinti rankomis ir garsiai išreiškiamas nenoras draugauti. Atliktas tyrimas atskleidė, kad dažniausiai socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos situacijas inicijuoja socialiai kompetentingi ikimokyklinio amžiaus vaikai, kurie yra vyresnio amžiaus ir yra pasiekę tam tikrą socialinį sumanumą bei savo agresiją geba panaudoti nukreipdami prieš kitus, tačiau lyties įtaka nepastebėta. Atliekant tyrimą išryškėjo, kad socialinio atstūmimo situacijos linkusios pasikartoti, o ikimokyklinio ugdymo mokytojo intervencija šiose situacijose vyksta įvairiai – vykdant pokalbį su socialinio atstūmimo iniciatoriumi ir vykdant pokalbį su vaiku, patyrusiu socialinį atstūmimą, drausminimo priemonių taikymu, kreipiantis pagalbos į specialistus, administraciją, tėvus ir kt.
Koordinuoti veiksmai sprendžiant DI sugeneruotus sintetinių medijų keliamus iššūkius
Generatyvinio dirbtinio intelekto (DI) technologijomis sukurtas sintetinis turinys – sintetinės medijos – vis didesniu mastu užlieja viešąją erdvę. Dėl išskirtinių ir itin patrauklių savybių, tokių kaip pigumas, greitis, kokybė, lankstumas, interaktyvumas, personalizavimas bei hiperrealistiškumas, akimirksniu išpopuliarėję generatyvinio DI įrankiai, modeliai ir platformos suteikia galimybę išskirtinių gebėjimų neturintiems subjektams iš esmės nevaržomai kurti ir skleisti sintetinį turinį, siekiant asmeninių ar visuomeninių tikslų. Šiuo metu generatyvinio DI technologijos pasitelkiamos daugelyje sričių, įskaitant, bet neapsiribojant, sveikatos priežiūros, verslo, švietimo, mokslo, socialinės atsakomybės, aplinkosaugos, saugumo ir kitas sritis. Be to, mokslo, verslo ir politikos atstovai intensyviai diskutuoja apie generatyvinio DI technologijų potencialą ateityje, turint omenyje, kad šiuo metu aktyviai plėtojamų DI technologijų galimybių ribas apibrėžti sudėtinga. Vis dėlto, akivaizdu, kad sintetinės medijos dėl minėtų savybių išplečia manipuliacijos skaitmeniniu turiniu problematiką ir suteikia galimybę sustiprinti iki šiol dėl naujųjų medijų kilusias problemas, tokias kaip dezinformacija, informacijos perteklius, filtro burbulai, informaciniai šuliniai, poliarizacija ar skepticizmas, taip pat sąlygoja įvairius iššūkius verslo, kultūros ir meno, mokslo bei kitose srityse. Dar daugiau, mokslo bendruomenė vis aktyviau kalba apie sintetinio turinio poveikį žmogaus realybės ir savęs suvokimui, turint omenyje sintetinių medijų ypatybę kurti realybės iliuziją. Vadinasi, individams ir visuomenei dėl generatyvinio DI technologijų kylančių iššūkių bei problemų ignoravimas iš esmės yra destruktyvus. Straipsnio tikslas – aptarus generatyvinio DI technologijų ir sintetinių medijų diskursą, apsvarstyti koordinuotų veiksmų taikymo galimybes, sprendžiant dėl sintetinių medijų kylančius iššūkius. Straipsnyje pateikta naujausios mokslinės ir kitos patikimos literatūros bei dokumentų analizė atskleidžia, kad kompleksiški koordinuoti veiksmai, tokie kaip reglamentavimas ir sankcijų nustatymas, specifinių sutartinių normų apibrėžimas, DI pasitelkimas aptinkant, ženklinant ir šalinant žalingą sugeneruotą turinį, ekspertų ruošimas ir taikomųjų tyrimų vykdymas bei sintetinių medijų (skaitmeninio) raštingumo ir kritinio mąstymo skatinimas, gali būti praktiškai realizuojami tarptautiniu mastu glaudžiai bendradarbiaujant politikams, mokslo ir verslo atstovams bei visuomenei. Tyrimo rezultatai rodo, kad kompleksiški koordinuoti veiksmai turi potencialo, siekiant užkirsti kelią neigiamoms DI sugeneruotoms problemoms ir iššūkiams.
generatyvinio dirbtinio intelekto technologijos
Lietuvos kolegijų socialinės atsakomybės ataskaitų palyginamasis vertinimas
Socialinės atsakomybės tema tampa vis svarbesnė ne tik privačiam, bet ir viešajam sektoriui. Visi šioje srityje įgyvendinti pokyčiai ir atlikta pažanga dažniausiai atsispindi socialinės atsakomybės ataskaitose. Tačiau kyla daug diskusijų dėl pačių socialinės atsakomybės ataskaitų rengimo, kadangi dauguma gairių, rekomendacijų, standartų ar kt. turi tam tikrų spragų. Pasigendama detalesnio reikalavimų, keliamų socialinės atsakomybės ataskaitų turiniui, apimčiai pristatymo. Be to, stokojama mokslinių publikacijų, kuriuose būtų nagrinėjami aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės ataskaitų rengimo ir pateikimo klausimai. Šiame straipsnyje, taikant mokslinės literatūros analizės ir aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės bei kitų dokumentų analizės metodus, siekiama įvertinti Lietuvos kolegijų socialinės atsakomybės ataskaitas. Atlikta mokslinės literatūros ir aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės ataskaitų bei kitų dokumentų analizė parodė, kad yra parengti įvairūs standartai, gairės, klausimynai, nurodantys koks turėtų būti socialinės atsakomybės ataskaitų turinys. Vieni iš pagrindinių, kurie aptariami straipsnyje, tai Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos standartai, ISO 26000 standarto gairės ir Jungtinių Tautų Pasaulinio susitarimo klausimynas. Panevėžio kolegija, Šiaulių valstybinė kolegija, Kauno kolegija ir Vilniaus kolegija taip pat rengia bei teikia socialinės atsakomybės ataskaitas, vadovaujantis įvardintais dokumentais, kadangi priklauso Jungtinių Tautų pasaulinio susitarimo iniciatyvai bei yra įpareigotos teikti socialinės atsakomybės ataskaitas. Pastebėta, kad visos kolegijos rengia ir teikia skirtingas socialinės atsakomybės ataskaitas – skiriasi struktūra, apimtis, pavadinimas ir kt. Pastebima, kad tiek Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos standartai, tiek ISO 26000 standarto gairės, tiek Jungtinių Tautų Pasaulinio susitarimo klausimynas palengvina socialinės atsakomybės ataskaitų rengimą ir pateikimą aukštosiose mokyklose, tačiau šių dokumentų išsamumo, aiškumo, tinkamumo klausimas išlieka tolimesnių tyrimų šioje srityje objektu.
Copyright (c) 2024 Karolina Nastaravičė, Vilma Kazlauskienė, Irena Klimavičienė
What do the CEOs’ LinkedIn posts reveal about their mindsets towards organisational culture? A discourse analysis of LinkedIn posts by the CEOs of Swedish unicorn startups
Over the past decade, CEOs have increasingly adopted social media as a strategic instrument to engage a broader range of stakeholders, strengthen brand visibility, drive business growth, and convey messages regarding their companies’ organisational culture. In an information-overloaded age, CEOs’ social network communication reflects their attitudes towards organisational culture and sends important signals to both employees and society. The mindsets of unicorn startup leaders attract scientists who seek to identify the key elements of successful business models. This article leverages Edgar Schein’s (1992) organisational culture framework alongside Halliday’s (1961) conception of systemic functional linguistics from the field of discourse analysis studies to identify textual cues that reveal CEOs’ mindsets towards organisational culture. This study aims to systematise the insights into the mindsets of Swedish unicorn CEOs regarding organisational culture, which are collected by analysing their LinkedIn posts. The study has two objectives: a) to identify the key theoretical concepts productive for the analysis of online CEO communication related to organisational culture, and b) to systematise the key elements of organisational culture reflected in the mindsets of CEOs of Swedish unicorn startups expressed in their LinkedIn posts. 72 LinkedIn posts of Swedish unicorn startup CEOs in 2022-2023 have been analysed. The findings show that the mindsets of unicorn CEOs express their inclination towards innovation, growth orientation, visionary thinking, equality, hierarchy, and appreciation as elements of organisational culture. By discussing the process of how CEOs use various textual tools to construct their posts explicitly, the study helps CEOs and their stakeholders gain a better understanding of the effects of these choices and the implicit meanings that are created in this process for improving organisational culture.
Copyright (c) 2024 Ona Žeimytė, Giedrė Lapinskienė
Communication competence in the activities of law enforcement institutions
The article aims to investigate and assess communication competence in law enforcement by creating a clear understanding of current challenges, possible ways of improvement, and means of increasing the effectiveness of professional interaction. To achieve this aim, the following objectives were set: to discuss the concept of communication competence, review the theoretical aspects of communication competence in law enforcement, and investigate the peculiarities of communication competence in law enforcement institutions. The analysis of the scientific literature has shown that, in a general sense, competence is the ability of a person with self-organisation skills to act in an organised and purposeful way. Professional communication consists of specific aspects that are related to professional competencies. In law enforcement, communication is an essential part of law and order and public safety. Basic principles such as humanness, professionalism, clarity, confidentiality, trust, and proportionality ensure effective performance. Law enforcement officers need not only in-depth professional knowledge but also effective communication skills. Communication is legally regulated by codes of ethics, public relations legislation, and professional standards. Constant public criticism increases the pressure on institutions to communicate effectively and be accountable. The study shows that strong communication and cooperation skills are essential in law enforcement. The right management attitude, collaborative management, legal education, and specific rules are all components of mandatory communication competence. For law enforcement officers, it is not only knowledge that is important but also the ability to communicate safely and tactfully. Law enforcement communication is important for public safety, reputation, and transparency. The study showed a lack of expertise, particularly in relation to new technologies and emotional management. By promoting continuous improvement, cooperation with partners, and devoting more resources to improving communication skills, law enforcement institutions can serve the public more effectively.
Copyright (c) 2024 Augustė Taraskevičiūtė, Rasa Dobržinskienė
Dvasingumo reikšmė priimant vaiko negalią šeimoje
Nors dvasingumo sąvoka istoriškai buvo glaudžiai susijusi su religija, šiandien dvasingumo teorinis konstruktas tampa daugialypis. Pastaruoju metu atliekamuose tyrimuose pastebima tendencija analizuoti dvasingumą – kaip vieną iš gyvenimo kokybės elementų šeimose, auginančiose vaikus su negalia. Dvasingumas analizuojamas per įvairias dvasines praktikas, kurios reikšmingai prisideda ieškant gyvenimo prasmės, išgyvenant sunkumus ar papildant šeimos vidinius resursus. Nepaisant didėjančio dvasingumo tyrimų kiekio, šeimos dvasingumo ir negalios priėmimo sąsajos išlieka latentiškos. Tai įpareigoja plačiau analizuoti dvasingumą negalios kontekste ir nagrinėjamo tyrimo lauke kelti probleminius klausimus: kokios šeimoje taikomos dvasinės praktikos padeda lengviau priimti vaiko negalią ir kokie dvasingumo sąlygoti pokyčiai šeimoje lemia tėvų pasirengimą priimti vaiko negalią? Tyrimui atlikti pasirinktas kokybinis tyrimo metodas, atliekamas naudojant pusiau struktūruotą interviu. Tėvams buvo suteikta galimybė išsakyti savo patirtis, išgyvenimus, vertinimus ir nuomonę. Tyrime pasirinkta turinio (angl. content) analizė dėl sistemingo pusiau struktūruoto interviu metu gautos informacijos analizės ir interpretavimo metodo. Tyrimo dalyviai atrinkti pagal aprašytus kriterijus. Tiriamųjų atranka buvo atliekama taip, kad kiekvienas naujas atvejis suteiktų papildomos ar naujos informacijos, nes tik tai leidžia generuoti koncepcines kategorijas. Tyrime dalyvavo 8 šeimos. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad šeimų, auginančių vaikus su negalia, dvasingumas pasireiškia per religines, edukacines, meditacines ir terapines praktikas. Taip pat nustatyta, kad šeimos ieškodamos kelių, kaip priimti vaiko negalią, kalba ir apie savirealizacijos momentus kaip dvasinės gerovės komponentus, kurie sustiprina šeimos narių savimonės augimą. Pastebėta, kad dvasingumas tėvams padeda išlikti emociškai atspariais įvairiose gyvenimo situacijose. Emocinis atsparumas tyrimo rėmuose pasireiškia per emocijų suvaldymą, kantrybę išlaukti momento, nusiraminimą, pozityvų mąstymą, trikdančių situacijų nesureikšminimą bei nuoseklų tikslo siekimą. Išryškėjo, kad tėvų dvasingumas ir įvairių dvasinių praktikų raiška įgalina tėvų socialinį aktyvumą ir asmenines iniciatyvas. Tėvų dvasingumas, kaip asmeninė stiprybė, tampa svarbiu veiksniu gebėti priimti vaiko negalią ir matyti jo ateities perspektyvas.
Copyright (c) 2024 Skaidrė Račkauskienė, Giedrė Gelžinienė
Šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių bei KMI sąsajos po kelio sąnario endoprotezavimo
Daugiau kaip 50 proc. pacientų, kuriems atliekamas kelio sąnario endoprotezavimas, yra nutukę (Odum ir kt., 2013). Be lokalaus uždegimo, sukelto šlaunies tiesiamojo raumens pažeidos operacijos metu, organizmą veikia lėtinis, sisteminis, nutukimo paveiktas uždegimas. Blogėja sisteminė kraujotaka, mažėja raumeninio audinio jėga ir storis, didėja intraraumeninių riebalų kiekis, vystosi atsparumas insulinui (Vincent ir kt., 2012). Palangos reabilitacijos ligoninėje atliktas kiekybinis, vienmomentinis skerspjūvio tyrimas. Duomenys buvo renkami nuo 2020-06-30 iki 2020-09-30. Tyrime dalyvavo 21 (68,2 ± 4,61 metų) pacientas po kelio sąnario endoprotezavimo operacijos. Atsižvelgiant į KMI (kūno masės indeksą), tiriamieji suskirstyti į tris grupes. I grupės tiriamieji turėjo antsvorį, II grupės – I laipsnio nutukimą, III grupės – II laipsnio nutukimą. Kiekvienoje grupėje buvo po 7 tiriamuosius. Šio tyrimo tikslas – įvertinti šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių bei KMI sąsajas po kelio sąnario endoprotezavimo. Tyrimo metu taikyti šie tyrimo metodai: KMI skaičiuoklė ir miotonometrija. Rankiniu MYOTON-PRO miotonometru vertintas šlaunies tiesiojo raumens tonusas (raumens osciliacijos dažnis), elastingumas (raumens gęstančių virpesių logaritminis dekrementas) ir kietumas. Statistinė duomenų analizė atlikta naudojant SPSS 25,0 statistinės analizės paketus. Ryšiui tarp parametrų įvertinti naudotas neparametrinis Spirmeno koreliacijos koeficentas r, įvertintas jo patikimumas. Esant p < 0,05 koreliacijos koeficientas vertintas kaip statistiškai reikšmingas. Tyrimo rezultatai atskleidė labai stiprų atvirkštinį antsvorio ryšį su tiesiojo šlaunies raumens tonusu (r = -0,82 p < 0,05) ir elastingumu (r = -0,75 p = 0,05) bei I laipsnio nutukimo ryšį su tiesiojo šlaunies raumens kietumu (r = -0,75 p = 0,05). Visų grupių tiriamųjų šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajų su KMI rezultatai parodė stiprų atvirkštinį KMI ryšį su tiesiojo šlaunies raumens kietumu (r = -0,79 p < 0,01), tonusu (r = -0,66 p < 0,01) ir vidutinio stiprumo ryšį su šlaunies tiesiojo raumens elastingumu (r = -0,50 p < 0,05). Esant II laipsnio nutukimui tiesiojo šlaunies raumens viskoelastinės savybės buvo blogesnės nei esant antsvoriui ar I laipsnio nutukimui.
šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinės savybės
Mitybos terapinė reikšmė onkologinių pacientų sveikatai
Kiekvienais metais pasaulyje nuo onkologinių ligų miršta apie aštuonis milijonus žmonių. Pagrindinės priežastys vėžio ligos kontekste – nepakankamas maisto suvartojimas, sumažėjęs fizinis aktyvumas ir katabolinių medžiagų apykaitos sutrikimai. Klinikinis požiūris į sergančius onkologinėmis ligomis per pastarąjį dešimtmetį labai pasikeitė: pereinama prie labiau į asmenį orientuoto terapinio plano, pacientų įgalinimo ir įtraukimo į visus galimus priežiūros aspektus. Daugiamodalės intervencijos, įskaitant farmakologines priemones, mitybos paramą ir fizinius pratimus, gali būti pagrįstas būdas užkirsti kelią vėžio kacheksijai, sarkopenijai, nes dažnas vėžiu sergančių pacientų mitybos trūkumas gali apriboti atsaką net į geriausius gydymo būdus, jei mitybos problemos nėra tinkamai valdomos. Teorine ir praktine reikšme svarbu vertinti onkologine liga sergančiųjų mitybos terapinę naudą organizmui priešvėžinio gydymo ir ligos remisijos laikotarpiu. Naujų tikslinių terapijų ar imunomoduliatorių įvedimas susijęs su ilgesniu asmenų išgyvenamumu. Šiame besikeičiančiame kontekste tiksli ir savalaikė mityba aktyvaus gydymo metu išlieka labai svarbi. Žmonėms, sergantiems vėžiu, yra didelė ligos pasikartojimo ir gretutinių ligų rizika, todėl reikia strategijų šiai rizikai sumažinti. Viena perspektyvi strategija, skirta keičiamiems gyvenimo būdo veiksniams, įskaitant mitybą ir fizinį aktyvumą. Tačiau šiuo metu trūksta veiksmingų, įrodymais pagrįstų išteklių perimti naujus gyvenimo būdo įpročius. Taikyti tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė; kiekybinis tyrimas – anketinė apklausa; tyrimo duomenų aprašomoji ir grafinė analizė. Atlikus tyrimą ir įvertinus mitybos terapinę reikšmę sveikatai, nustatyta, kad vartojant maistines medžiagas, mikroelementus, makroelementus daugumai respondentų sveikata pagerėjo visame vėžio kontinuume. Nepakankama mityba turi būti įtraukta į paciento diagnozę, o mitybos intervencijos turi būti laikomos pagrindine paciento medicininės terapijos dalimi.
Copyright (c) 2024 Jūratė Misevičienė, Vitalija Rakauskienė
Dirbtinio intelekto naudojimo ir poveikio apskaitai galimybių tyrimas
Tobulėjant šiuolaikinėms technologijoms, vystosi ir dirbtinis intelektas (DI), kuris į kiekvieną darbo sritį atneša naujovių, susijusių su jo pritaikymu. Apskaitos srityje pastebimos DI integravimo galimybės, kurios galėtų dar labiau automatizuoti darbuotojų darbą, pateikti gilesnius analizės rezultatus, tačiau atsiranda ir naujų iššūkių – tiek peržiūrint apskaitos skyriaus procesus, tiek keliant apskaitininkų kvalifikaciją. Visos šios naujovės tapo ypač aktualios finansų ir verslo valdymo sistemoms (VVS) bei privertė jų kūrėjus sparčiai tobulėti aršioje konkurencinėje kovoje dėl kuo našesnio, efektyvesnio, labiau išvystyto dirbtinio intelekto integravimo į kuriamus produktus. Remiantis šiuo išoriniu kontekstu, straipsnyje iškeltas klausimas – kokias DI panaudojimo galimybes siūlo finansų ir verslo valdymo sistemos, naudojamos Lietuvoje? Tyrimo tikslas – išanalizuoti viešai prieinamą informaciją apie DI pritaikymą finansų sferoje ir susisteminti naujas verslo valdymo sistemų DI teikiamas galimybe Lietuvoje. Tyrimo objektu pasirinktos viešai skelbiamos dirbtinio intelekto funkcionavimo galimybės finansų ir verslo valdymo sistemose bei jų įtaka apskaitos procesams. Straipsnio uždaviniai: atlikus literatūros apžvalgą, išgryninti dirbtinio intelekto sąvoką ir pagrindinius elementus; susisteminti verslo valdymo sistemų DI siūlomas naujoves apskaitai, akcentuojant galimus apskaitos procesų pasikeitimus bei apskaitininko kvalifikacijos tobulėjimo elementus. Metodai: mokslinės, teorinės literatūros ir kitų informacinių šaltinių analizė ir sisteminimas. Tyrimas atskleidė, kad dar ne visos programos sparčiai taiko DI naujoves. Atlikus tyrimą, nustatyta, kad finansinių operacijų įvedimas, duomenų analizės ir ataskaitų pateikimo variantų vertinimas bei kontrolės pagilinimas šiuo metu būtų esminiai apskaitos procesų patobulinimai. Tiesa, šios naujovės kelia iššūkius ir apskaitininkų kvalifikacijos tobulinimui – tai ne tik naujų funkcijų įsisavinimas sistemose, bet ir gilesnės analitinės žinios, gebėjimas suprasti ir kritiškai įvertinti DI teikiamą informaciją.
Copyright (c) 2024 Giedrė Lapinskienė, Eugenijus Mačerauskas, Genė Achranovič, Irena Danilevičienė
Bendrojo polifenolinių junginių kiekio ir antioksidacinio aktyvumo nustatymas fermentuotuose siauralapio gauromečio (Chamerion angustifolium L.) lapuose
Polifenoliniams junginiams, esantiems augaluose, kaip ir kitoms biologiškai aktyvioms medžiagoms, šiuo metu skiriamas didelis dėmesys dėl jų antioksidacinių, antimikrobinių ir kt. savybių. Literatūroje nurodoma, kad augalinės kilmės žaliavose bei maisto produktuose esantys antioksidantai gali sumažinti laisvųjų radikalų kiekį organizme arba stabdyti jų susidarymą, taip pat jie gali padėti išvengti širdies ir kraujagyslių ligų, uždegiminių ir neurodegenericinių sutrikimų, vėžinių ląstelių dauginimosi ir kt. Siauralapio gauromečio (Chamerion angustifolium L.) lapai nuo seno naudojami tradicinėje ir liaudies medicinoje, jiems būdingas priešuždegiminis, antioksidacinis, priešvėžinis, skausmą mažinantis poveikis. Ieškant naujų skonių ir siekiant išsaugoti organoleptinės arbatų savybės bei vaistinėse žolelėse esančias biologiškai aktyvias medžiagas vis plačiau naudojamas jų fermentavimas, todėl svarbu parinkti tinkamą fermentacijos trukmę. Šiuo tyrimu buvo siekiama nustatyti kietafazės fermentacijos įtaką polifenolinių junginių kiekiui ir antioksidaciniam aktyvumui siauralapio gauromečio lapuose. Bendras polifenolinių junginių kiekis siauralapio gauromečio lapų ekstraktuose nustatytas Folin-Ciocalteu spektrofotometrijos metodu, o antioksidacinis aktyvumas nustatytas 2,2-difenil-1-pikrilhidrazilo (DPPH·) radikalų surišimo metodu. Tyrimu nustatyta, kad bendras polifenolinių junginių kiekis ir antioksidacinis aktyvumas fermentuoto siauralapio gauromečio lapuose priklauso nuo kietafazės fermentacijos trukmės. Optimali siauralapio gauromečio kietafazės fermentacijos trukmė yra 36 val., šiomis sąlygomis nustatytas didžiausias polifenolinių junginių kiekis (1,816 ± 0,005 mg/g) ir antioksidacinis aktyvumas (41,7 ± 1,51 proc.). Ilginant kietafazės fermentacijos trukmę bendras polifenolinių junginių kiekis ir antioksidacinis aktyvumas mažėjo. Įvertinus antioksidacinio aktyvumo priklausomybę nuo bendrojo polifenolinių junginio kiekio, nustatyta koreliacija tarp šių rodiklių (Rb = 0,782). Galima teigti, kad kuo daugiau polifenolinių junginių yra fermentuoto siauralapio gauromečio lapuose, tuo didesniu antioksidaciniu aktyvumu jis pasižymi.
Copyright (c) 2024 Irena Čerčikienė, Jolanta Jurkevičiūtė, Ingrida Radveikienė
Karinių pratybų poveikis profesionalių karių miego kokybei
Tinkama miego trukmė ir kokybė yra būtini optimaliai psichinei ir fizinei sveikatai. Karinės profesijos susiduria su unikaliais iššūkiais, tokiais kaip 36 valandų darbo pamainos, fiziškai alinantis darbas ir situacijos, dėl kurių galima susižaloti arba žūti. Pervargę kariai kenčia nuo sumažėjusio budrumo, su sprendimais susijusio reakcijos laiko, trumpalaikės atminties, navigacijos įgūdžių ir, kai kuriais atvejais, taiklumo per treniruotes suprastėjimo. Didelio fizinio ir psichinio nuovargio derinys gali padidinti traumų riziką ir sumažinti gebėjimą priimti tinkamus sprendimus reikiamu laiku. Šio tyrimo tikslas – nustatyti karinių pratybų poveikį profesionalių karių miego kokybei, kadangi dažniausi miego nepakankamumo atvejai pasitaiko per karines pratybas. Į tyrimą buvo įtraukta 10 profesionalių Lietuvos kariuomenės žvalgų būrio karių, 32,8 ± 6,9 metų amžiaus, atitinkančių pačius aukščiausius karių fizinio parengimo testo reikalavimus (≥ 270 balų). Profesionalių karių miego kokybė buvo vertinama 7 paras prieš karines pratybas, 7 paras karinių pratybų metu ir 9 paras iš karto po karinių pratybų. Visi tiriamieji dėvėjo laikrodžius „Garmin Decent G1“, kuriais buvo fiksuojami miego parodymai. Buvo registruojama bendra miego trukmė, gilaus miego, lengvo miego, REM ir būdravimo fazių trukmė. Nustatyta, kad karinių pratybų metu, karių bendra miego trukmė buvo 5,3 ± 2,9 val. per dieną (toliau – val./d.), o prieš pratybas buvo 2,3 ± 1,1 val./d. ilgesnė (p < 0,05). Po karinių pratybų karių bendra miego trukmė buvo 3,0 ± 1,1 val./d. ilgesnė nei karinių pratybų metu (p < 0,05). Taip pat po karinių pratybų karių bendra miego trukmė buvo ilgesnė 0,7 ± 0,5 val./d. lyginat su miego trukme prieš pratybas (p < 0,05). Karinių pratybų metu taip pat sutrumpėjo gilaus miego fazė. Gilaus miego fazės trukmė pratybų metu sutrumpėjo net 58 proc. (p < 0,05) lyginant su prieš pratybas buvusia, tačiau po pratybų išliko 18 proc. trumpesnė nei prieš pratybas (p < 0,05). Lengvo miego fazės trukmė buvo 93,7 ± 46,6 min. per dieną (toliau – min./d.) trumpesnė nei prieš pratybas (p < 0,05), tačiau vertinant procentais lengvo miego fazė sudarė apie 60 proc. bendros miego trukmės visuose etapuose ir tik apie 2 proc. buvo trumpesnė po karinių pratybų (p > 0,05). Karinių pratybų metu REM ir būdravimo miego fazių trukmė reikšmingai nesiskyrė nuo prieš pratybas buvusių trukmių (p > 0,05).
Copyright (c) 2024 Ligita Mažeikė, Arminas Vareika
Usefulness of mobile learning (M-learning) in learning foreign languages
The study aims to discuss mobile learning of foreign languages of the students of the study programme of Preschool Education at Kaunas Higher Education Institution, with a focus on the use of mobile applications. The study objectives are to define the concept of mobile learning and reveal learners’ attitudes toward the use of mobile applications in foreign language learning. The following questions can specify the research problem: How do students perceive the usefulness of mobile applications for foreign language learning? What aspects (e.g., interactivity, content, users’ experience) influence students’ opinions on mobile applications? The question of whether students consider mobile applications beneficial for foreign language learning is significant, as the answer to it reveals the effectiveness of M-Learning and its impact on students’ motivation. Due to time constraints, the study was conducted in only one study programme, so it is not possible to draw specific generalisations for the entire institution regarding the research problem. In this case, the research data can only be used to provide certain trend insights, present findings, and discuss issues. The study should be considered an exploratory research. The conclusions state that mobile learning is a dynamic and interactive form of learning that enables access to educational resources anytime and anywhere. It relies on the use of technologies such as smartphones, laptops, and tablets, which provide opportunities to use various learning applications, games, and materials. Mobile learning promotes individual learning, increases students’ engagement, and offers possibilities to personalise the learning process. Learners consider mobile applications useful for foreign language learning, especially due to their interactivity and the possibility of self-directed learning. Learners’ attitudes towards mobile applications in foreign language learning are shaped by several key aspects. These include interactivity, content, easy and intuitive user’s interface, and the ability to adapt the learning process according to individual needs and progress.
Žaliųjų paskolų Lietuvoje atvejo analizė
Griežtėjant Europos Sąjungos institucijų reguliavimo, tvarūs finansai leidžia sudaryti sąlygas investuotojams nustatyti aplinkai draugiškas ir tvarias investicijas bei koreguoti investicinius portfelius pagal jų tvarumo prioritetus. Tarp tvaraus investavimo produktų žaliosios paskolos yra sparčiai augantis segmentas. Finansų sektorius, veikiamas vis griežtėjančių reikalavimų, koreguoja esamus ir kuria naujus procesus ir kitus valdymo instrumentus, siekdamas prisiderinti prie pakitusios aplinkosauginės aplinkos. Aplinkosauginių principų diegimas yra nesibaigiantis tobulėjimo procesas, jis yra neatsiejama modernios visuomenės dalis. Šiame straipsnyje nagrinėjama žaliųjų paskolų, kaip tvaraus finansavimo šaltinio, galimybės ir ribojimai bei pateikiama stambiausių finansų rinkos dalyvių žaliųjų paskolų valdymo tyrimo rezultatų analizė. Tyrimo tikslas buvo išnagrinėti žaliųjų paskolų – kaip tvarių finansų taikymo – principus, juos lemiančius veiksnius ir didžiausius iššūkius. Straipsnyje aprašoma atlikta struktūrinis interviu, analizuojama žaliųjų paskolų politika ir jos įgyvendinimas penkiuose didžiuosiuose Lietuvoje veikiančiuose bankuose. Tyrimo tikslas yra išsigryninti žaliųjų paskolų valdymo problematiką Lietuvoje. Straipsnio uždaviniai: atlikti mokslinės literatūros apžvalgą (1), apibrėžti žalios paskolos sąvoką ir elementus (2), identifikuoti žaliųjų paskolų valdymo problematiką Lietuvoje (3), vykdant struktūrinius penkių pasirinktų bankų interviu. Tyrimo metodai: teorinės literatūros sisteminimas ir lyginimas bei struktūrinis interviu. Tyrimas buvo vykdomas 2024 metais. Tyrimo rezultatai parodė, kad nepaisant didelio šios srities neapibrėžtumo, visi tyrime dalyvavę bankai skiria daug pastangų žaliųjų paskolų plėtrai. Ji yra spartesnė sektoriuose, kuriuose yra aiškesnis to sektoriaus žalumo vertinimas. Šiame straipsnyje žaliųjų paskolų analizė koncentravosi į du aspektus: kokiems sektoriams išduodamos paskolos bei kokie didžiausi iššūkiai. Analizė išryškino daug pozityvių dalykų ir atskleidė tobulintinus aspektus, kaip antai, glaudesnio bendravimo poreikio, pavyzdžiui, su tokiomis institucijomis kaip Žaliųjų finansų institutas.
Copyright (c) 2024 Giedrė Lapinskienė, Gitana Mečėjienė, Jolita Naujalienė, Violeta Baltrūnienė
Dantų tiesinimo kapas nešiojančių odontologijos klinikos pacientų dantų priežiūros bei mitybos įpročių sąsajos su burnos sveikata
Tinkama burnos higiena yra vienas iš svarbiausių veiksnių, kuriuos reikia kontroliuoti viso ortodontinio gydymo metu. Taip pat svarbi ir tinkama mityba, kadangi kai kurie maisto produktai gali veikti didesnį apnašo kaupimąsi, dantų tiesinimo kapų skaidrumo praradimą ar net jų deformaciją. Dantų apnašos yra pagrindinė dantenų uždegimo priežastis, pasireiškianti dantenų paraudimu, kraujavimu, blogu burnos kvapu ir kitais nusiskundimais. Profesionali burnos higiena yra viena iš pagrindinių dantų apnašų kontroliavimo priemonių ortodontiniams pacientams. Pageidaujama, kad ortodontinis gydymas būtų efektyvus, maksimaliai komfortiškas bei nesukeltų komplikacijų. Įrodyta, kad ne tik atlikta procedūra, tačiau ir tinkamai pateiktos rekomendacijos pacientui, parinktos priemonės duoda teigiamų rezultatų ortodontinio gydymo metu. Dauguma ortodontų nurodo, kad 5–10 proc. pacientų gydymas yra nutraukiamas dėl paciento blogos burnos higienos. Tinkama burnos higiena, tinkama mityba ir reguliarūs patikrinimai yra pagrindiniai veiksniai, kurių reikia norint užkirsti kelią ne tik kietųjų danties audinių demineralizacijai, bet ir periodonto ligoms ortodontinio gydymo metu. Šiame kiekybiniame tyrime buvo siekiama atskleisti odontologijos klinikos pacientų, nešiojančių dantų tiesinimo kapas, įpročius apie kapų ir dantų priežiūrą bei mitybos įpročių sąsajas su burnos sveikata. Klausimynas parengtas tyrimo autorių. Tyrimo metu taikyti aprašomosios statistikos metodai. Tyrimo rezultatai – dantų tiesinimo kapų priežiūra yra nepakankama. Dauguma respondentų patvirtino, kad jų mitybos įpročiai, pradėjus gydymą dantų tiesinimo kapomis, nepakito. Kas pusmetį profesionalios burnos higienos procedūrą atlieka 30,0 proc. moterų ir tik 13,0 proc. vyrų. 62,0 proc. respondentų ją atlieka tik tuomet, kai rekomenduoja burnos priežiūros specialistas. Pacientai, kurie profesionalią burnos higieną atlieka reguliariai, t. y. kas 6 mėnesius, su burnos sveikata susijusių nusiskundimų pastebi mažiau.
Copyright (c) 2024 Brigita Kasmauskytė, Evelina Daugėlienė
Socialinių paslaugų srities darbuotojų profesinis perdegimas ir jį lemiantys veiksniai individualios priežiūros darbuotojų lygmeniu
Šiame tyrime nagrinėjamas profesinio perdegimo reiškinys tarp individualios priežiūros darbuotojų, daugiausia dėmesio skiriant psichosocialinių veiksnių vaidmeniui organizacijos kontekste. Kadangi Europos visuomenė sensta, socialinių paslaugų poreikis didėja, tad individualios priežiūros darbuotojai patiria nemažai iššūkių, kurie didina profesinio perdegimo riziką. Naudojant Kopenhagos perdegimo inventorių ir Kopenhagos psichosocialinių veiksnių darbe klausimyną, tyrime buvo vertinamas profesinio perdegimo lygis ir įvertinti profesinį perdegimą prognozuojantys veiksniai, tokie kaip dideli emociniai reikalavimai, nepakankamas įsipareigojimas darbovietei ir darbo ir šeimos konfliktas. Šio tyrimo tikslas yra įvertinti individualios priežiūros darbuotojų profesinio perdegimo ir psichosocialinių veiksnių organizacijose sąsajas. Tyrimo metodika apima kryžminio pjūvio apklausą, kurioje dalyvavo individualios priežiūros darbuotojai iš įvairių Lietuvos apskričių, o tai leidžia tikėtis, kad išvadas bus galima pritaikyti platesniame kontekste. Taikant tokio pobūdžio prieigą galima nuodugniai analizuoti, kiek psichosocialiniai veiksniai prisideda prie perdegimo, ir įžvelgti konkrečius stresorius, kurie daro didžiausią įtaką individualios priežiūros darbuotojų gerovei. Rezultatai atskleidžia, kad individualios priežiūros darbuotojai susiduria su įvairiais psichosocialiniais veiksniais, kurie didina profesinio perdegimo riziką. Analizė parodė, kad skiriasi šių veiksnių išreikštumas – kai kurie veiksniai individualios priežiūros darbuotojams rečiau didina profesinio perdegimo riziką, o kiti veiksniai labiau didina profesinio perdegimo riziką. Pastebėta, kad labiausiai profesinio perdegimo riziką individualios priežiūros darbuotojų imtyje didina emociniai reikalavimai (emocinis krūvis), žemas įsipareigojimas darbovietei, darbo ir šeimos konfliktas. Taip pat šie rezultatai skatina atlikti tolimesnius tyrimus, kuriais būtų siekiama pagerinti socialinių paslaugų srities darbuotojų savijautą taikant kryptingas strategijas, mažinančias nustatytų psichosocialinių stresorių poveikį. Tyrimas rodo psichosocialinių veiksnių supratimo ir valdymo svarbą siekiant užkirsti kelią darbuotojų perdegimui ir poreikį užtikrinti sveikatai palankesnę ir produktyvesnę socialinių paslaugų sektoriaus darbo aplinką.
Copyright (c) 2024 Andrius Šmitas, Edita Auškalnytė
Laikinas sulaikymas kaip procesinė prievartos priemonė
Žmogaus teisių ir laisvių užtikrinimas – kiekvienos demokratinės bei teisinės valstybės pareiga. Žmogaus teisė į laisvę – prigimtinė teisė, kurią jis įgyja gimdamas ir šios teisės užtikrinimo įgyvendinimas reglamentuojamas tiek nacionaliniuose, tiek tarptautiniuose teisės aktuose. Tačiau naudodamasis tiek prigimtinėmis, tiek kitomis teisėmis bei laisvėmis žmogus negali varžyti kitų žmonių teisių ir laisvių. Dėl šios priežasties Lietuvos Respublikos baudžiamieji įstatymai gina ir saugo svarbiausias žmogaus gyvenimo vertybes ir saugodamas visus asmenis, numato vieną iš dažniausiai taikomų procesinių prievartos priemonių – laikinąjį sulaikymą. Tai Lietuvos Respublikos baudžiamojo proceso kodekse (toliau – LR BPK) numatyta procesinė prievartos priemonė, kurią taikant suvaržoma viena iš svarbiausių prigimtinių teisių – žmogaus laivė. Šios procesinės prievartos priemonės taikymas, net ir pakeitus šios priemonės taikymo procedūras bei apskundimo tvarką, išlieka aktualiu, todėl šiame tyrime bus analizuojami teoriniai šios procesinės prievartos aspektai bei praktinis šios priemonės taikymas, pasikeitus teisiniam reguliavimui nuo 2022 m. spalio 1 d. Taip pat jos taikymo pagrįstumas bei vis dar aktualūs teisinio reguliavimo probleminiai aspektai. Kokios pagrindinės priežastys lemia ypatingai didelį sulaikomų asmenų skaičių? Mokslinės literatūros analizės bei teismų praktikos analizės metodais siekiama atskleisti tiek teorinius, tiek praktinius procesinės prievartos priemonės – laikinojo sulaikymo – probleminius aspektus. Ar šiuo metu galiojantis teisinis reguliavimas užtikrina veiksmingą laikino sulaikymo taikymą, kuris užtikrintų teisėtumo, proporcingumo, pagrįstumo principų laikymąsi. O taip pat kitas žmogaus teises ir laisves, reglamentuojamas ne tik pagrindiniuose šalies įstatymuose, Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijoje, o taip pat ir kituose didelę reikšmę turinčiuose tarptautiniuose teisės aktuose. Padarytos išvados dėl laikino sulaikymo taikymo teisinio reguliavimo pokyčių, šios procesinės prievartos priemonės taikymo pagrįstumo probleminiai aspektai.
Copyright (c) 2024 Nerija Kovalenkovienė
Informacijos sklaida studentams apie psichologinės pagalbos paslaugą Kauno kolegijos atveju
Kauno kolegijoje paramos sistema funkcionuoja nuo 2021 m. pabaigos ir jos informacijos sklaidos strategija tebesiformuoja, o 2023 m. studijavę asmenys teigė, jog psichologinės pagalbos paslauga yra reikalinga, informacijos sklaida apie ją turi būti suprantama, prieinama studentams patraukliomis priemonėmis. Kauno kolegijos atvejo analizėje detaliau aiškinamasi apie psichologinės pagalbos aktualumą studentams institucijos informacinio tipo sklaidos priemonėmis remiantis 2023 m. studentų nuomonės tyrimu, kuriame studentų ir tyrėjų rekomenduota aktyvinti minėtą paslaugą. Straipsnyje keliamas probleminis klausimas – kaip patobulinti informacijos sklaidą studentams apie psichologinės pagalbos paslaugą Kauno kolegijoje? Tyrimo tikslas – nustatyti Kauno kolegijos informacijos sklaidą studentams apie psichologinės pagalbos paslaugą. Tyrime taikyti mokslinės literatūros, atvejo analizės, turinio analizės, apklausos raštu metodai. Tyrimo uždaviniai koreliuoja su turinio analize ir apklausa: turinio analizės metodu identifikuojamos institucijos informacijos sklaidos priemonės ir jų turinys, skirtas studentams, apie paramos paslaugos komponentę – psichologinę pagalbą; apklausos metodu atskleidžiama studentų nuomonė apie Kauno kolegijos informacijos sklaidos priemonių ir jų turinio aktualumą fokusuojantis į paramos paslaugos komponentę – psichologinę pagalbą. Pagal abiejų metodų taikymo rezultatus, išryškinama, kokią informaciją studentai pastebėjo ir pageidautų gauti, pasinaudojo ir norėtų pakartotinai pasinaudoti paslaugomis bei pateikiamos rekomendacijos informacijos sklaidos organizavimui apie šią paslaugą tobulinti. Tyrimo rezultatais atskleista, kad atsižvelgiant į respondentų nuomonę bei pasitelkiant informacijos sklaidos strategiją, orientuotą į Dienotvarkės nustatymo ir Žiniasklaidos rėmų teorijų principus, reikalinga išlaikyti daugiaveiką sklaidos priemonėse intensyviausiai (periodiškai – kartą per mėnesį) studentams komunikuojant institucijos e. paštu ir socialiniais tinklais temomis apie streso įveiką, viešąjį kalbėjimą, laiko planavimą, bendrąją informaciją apie psichologinę sveikatą ir emocinę savijautą, individualių konfidencialių psichologo konsultacijų mechanizmo institucijoje veikimą.
Copyright (c) 2024 Rasa Gaižiūnaitė, Daiva Stankevičiūtė-Volkauskienė