Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research
Recenzuojamas mokslinis žurnalas „Mokslo taikomieji tyrimai" (eISSN 3030-1823) pakeistu pavadinimu ir nauju eISSN leidžiamas nuo 2025 m. du kartus per metus. „Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose“ (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) nuo 2004 m. buvo leidžiamas vieną kartą per metus, o nuo 2021 m. buvo leidžiamas du kartus per metus. Žurnalo leidyba finansuojama Kauno kolegijos lėšomis. Moksliniai straipsniai publikuojami nemokamai. Žurnalas registruotas tarptautiniame atvirosios prieigos recenzuojamų mokslo žurnalų registre Directory of Open Access Journals (DOAJ) <https://doaj.org/>. Jame indeksuojami viso teksto žurnalo straipsniai. Mokslo žurnalas registruotas Crossref, straipsniams suteikiami DOI numeriai. Tai daugiadalykis mokslinis leidinys, kuriame skelbiami originalūs, kitur neskelbti moksliniai straipsniai šiose ir susijusiose kryptyse: socialiniai mokslai (vadyba, verslas, komunikacija ir informacija, rinkodara, edukologija, socialinės paslaugos); sveikatos mokslai (visuomenės sveikata, slauga, kosmetologija, reabilitacija, maistas ir mityba, burnos priežiūra, medicinos technologijos); inžinerijos mokslai (matavimų, transporto, statybos, gamybos, elektros inžinerija); informacinės technologijos (duomenų mokslas, skaitmeninės medijos); humanitariniai mokslai (vertimas, kalbų studijos). Publikuojami straipsniai, parašyti lietuvių ir anglų kalbomis. Visus žurnale publikuojamus straipsnius recenzuoja ne mažiau kaip du išoriniai recenzentai. Žurnale taikomas dvigubas aklasis recenzavimas. Autoriai turi pataisyti straipsnius, atsižvelgdami į recenzijose pateiktas pastabas arba motyvuotai paaiškinti, kodėl į pastabas neatsižvelgta. Sprendimą dėl straipsnio publikavimo žurnale priima žurnalo redakcinė kolegija. Anksčiau skelbti arba kitų leidinių redakcijoms įteikti darbai nepriimami. Autorių pateikti rankraščiai tikrinami teksto sutapties nustatymo įrankiu Turnitin ir nustačius plagiato atvejus yra atmetami. Galutinę atsakomybę už straipsnio turinio originalumą prisiima straipsnio autorius (autoriai), pasirašydamas(i) garantinį raštą. Žurnalas suteikia autoriams teisę savo straipsnį įkelti į institucinę talpyklą ar kitaip platinti be jokių apribojimų. Žurnalas atvirajai prieigai teikia jau recenzuotus straipsnius. Autorius paskelbia savo pirminį originalų straipsnį žurnale ir išsaugo autorines teises, o vartotojai nemokamai naudojasi šia informacija internete. Leidinio dokumentai: reikalavimai straipsniams; garantinis raštas; informacija apie autorių(ius) ir straipsnį; straipsnio recenzijos forma The peer-reviewed scientific journal Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research (eISSN 3030-1823) is published with new title and ISSN since 2025. Scientific journal is published twice a year. “Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose” / Applied Research in Lithuanian Higher Education Institutions (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) was published annually from 2004. Since 2021, it is published twice a year. The journal is funded by Kauno kolegija. The publication of articles is free of charge. The journal is registered in the Directory of Open Access Journals (DOAJ) at <https://doaj.org/>, and the articles published in the journal are indexed. Articles are assigned DOI numbers. This is a multidisciplinary research journal containing original research articles (not published anywhere else before). The research areas of the journal: social sciences (management, business, communication and information, marketing, education, social services); health sciences (public health, nursing, cosmetology, rehabilitation, food science, oral care, medical technology); engineering sciences (measurement, transportation, construction, manufacturing, electrical engineering); information technologies (data science, digital media); humanities (translation, language studies). The languages of the journal are Lithuanian and English. Each article is evaluated by at least two external reviewers. The journal uses double-blind peer review. Authors are recommended to improve the articles according to the reviewers’ remarks or provide arguments why they do not agree with them. The final decision is made by the editorial board. The articles published or submitted to other journals are not accepted. The manuscripts submitted by authors are checked by a text-matching tool Turnitin. The papers with the evidence of plagiarism detected are rejected. The responsibility for the originality of the content lies on the author/s, who sign a Letter of Guarantee. The journal gives authors the right to distribute their article without any restrictions. The journal provides open access to peer-reviewed articles. The author publishes his original article in the journal and retains copyright. The users use the publication online for free. Publication documents: Requirements for Articles; Letter of Guarantee; Information about Author (s) and Article; Article Review Form
Analysis of ink penetration depth inside substrates for secondary packaging
Today, the packaging industry is experiencing growth, which in turn leads to an increased amount of packaging waste. To reduce packaging waste, it is necessary to reduce the use of packaging and combine primary and secondary packaging into one. For secondary packaging, which is usually made of paper or cardboard, to replace primary packaging, the penetration depth of the ink into the substrate must be checked, as this is the most important indicator that the product it protects is not affected. The low penetration depth of the printing ink into the interior of the paper printing substrate is crucial for the safety of using this packaging. The penetration depth of the ink into the printing substrate is a very important factor in primary and secondary packaging, as it affects the overall efficiency of the packaging, health, safety, and print quality. The most important factors influencing the ink penetration depth are the porosity of the substrate, the composition of the substrate, the surface energy of the substrate, and the viscosity of the ink. This research is based on analysing and comparing the ink penetration depth in different printing materials most commonly used for secondary packaging. Based on the microscopic analysis of cross-sections of offset prints produced with cyan ink, the maximum ink penetration depth was estimated and observed in parallel with the ink coverage of the substrate. Microscopic images of the printed parts, calculated using image analysis software, were used to determine the coverage of the printing substrate. This research aims to determine which secondary packaging material achieves the lowest penetration depth of the printing ink into the substrate, which opens up the possibility of using these substrates as primary packaging substrates. In this way, the use of polymeric, ecologically unacceptable materials, which are most commonly used as primary packaging substrates, is reduced, and the use of paper or cardboard materials for primary packaging is increased. The results obtained show that the GT2 and GC2 substrates printed with higher cyan ink halftone values contain the lowest ink penetration values into the printing substrate. When printing with a 40% halftone value of cyan ink, the lowest values were achieved when printing on the substrates KD silk and GC2. The ink penetration from the unprinted side of the print was also observed and measured. Ink penetration from the unprinted side of the print occurs when the prints are output after printing, with the unprinted side of the print placed in a stack on top of the printed side.
Copyright (c) 2025 Jelena Poljak Gaži, Irena Bates http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Economic evaluation of the designed facility - multisport floors
This article presents an in-depth economic evaluation of multisport flooring facilities, with a specific focus on ASB GlassFloor products and their financial feasibility in the context of Bulgaria’s transitional economy. The study applies the calculation method and linear depreciation to determine the total cost, profitability, and payback period of a standard basketball court with an area of 420 m², adaptable for multiple sports, including volleyball, tennis, handball, and small-goal football. By analyzing direct and indirect costs, as well as profit margins and VAT implications, the research demonstrates that the total investment of approximately 2 million BGN achieves a payback period of 3.76 years, aligning with the target threshold of 4 years. The findings underscore the importance of optimizing cost structures, adopting innovative flooring technologies, and integrating multifunctional features to enhance both economic efficiency and market competitiveness. Beyond financial outcomes, the analysis highlights the role of innovative sports infrastructure—such as the ASB LumiFlex system—in shaping new standards for multifunctionality, sustainability, and user experience in contemporary sports facilities. This study not only contributes to the evaluation of investment efficiency but also situates modern sports infrastructure projects within broader discussions of innovation, competitiveness, and sustainable economic growth.
Copyright (c) 2025 Bogomil Ivanov, Preslav Petkov, Desislava Petrova http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digital transformation in financial and management accounting: the importance of higher education
The profession of accounting faces significant issues because of the rapid growth of information technologies, particularly regarding the digitalisation, artificial intelligence (AI), and how it impacts the duties and responsibilities of accountants. The purpose of this study is to assess how artificial intelligence has impacted the role of accountants and to explain how higher education can help equip them with new skills, particularly in the implementation of artificial intelligence tools. A survey in Lithuania was performed. In total, 32 people working in the accounting field were surveyed. Analysis of results includes a t-test, factorised boxplot analysis, and regression analysis. The results showed that there is evidence of a change in the accounting field. Most significantly, accountants require additional skills, particularly in areas such as cost allocation and transaction registration, where automated procedures and artificial intelligence are utilized to identify errors and automate repetitive tasks. Therefore, to preserve productivity and competitiveness in the labour market, more understanding of automation and artificial intelligence is needed. The respondents' strong desire to learn more about AI-based tools is another significant finding. The findings have important implications since the higher education system may offer additional resources to teach, enhance, or renew knowledge about data analysis, process automation, and the use of artificial tools to address the difficulties posed by the digitalisation of accounting tasks.
Copyright (c) 2025 Petkov Preslav, Bogomil Ivanov, Petrova Desislava http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Biokompozito elementų savybių vertinimas
Pastaruoju metu pasaulyje aktyviai sprendžiami ekologiškumo, tvarumo, antrinio medžiagų panaudojimo klausimai. Statybų, pramonės sektoriuose siekiama naudoti daugiau bioskaidžių, „draugiškų aplinkai“ medžiagų, medžiagų, kurių gamybai nereikia naudoti didelio energijos kiekio. Neseniai buvo sukurta nauja bioskaidi medžiaga – grybiena. Tai medžiaga, pagaminta iš medienos smulkinių ir kitų organinių medžiagų, kurioje sintetinių klijų funkciją atlieka grybai – smulkiniai tarpusavyje „suklijuojami“ grybų hifais. Tai visiškai organinė, bioskaidi, „aplinkai draugiška“ medžiaga. Jos gamybai nereikalingos papildomos cheminės medžiagos, didelės energijos sąnaudos. Iš jos pagaminti atskiri elementai ir gaminiai puikiai tinka pagalbinių pakavimo medžiagų, pakuočių, interjero puošybos elementų gamybai. Tokie interjero elementai taip pat neblogai slopina garsą, kitus mechaninius virpesius, tikėtina, kad pasižymi nebloga šilumine varža. Tačiau ši medžiaga dėl savo mechaninių savybių praktiškai netinkama konstrukcinių elementų gamybai. Kauno kolegijoje sukurtas originalus bioskaidus kompozitas, sudarytas iš grybienos ir masyviosios medienos. Atlikus preliminarius jo fizikinių ir mechaninių savybių tyrimus, galima teigti, kad elementai iš šio kompozito jau galėtų būti naudojami ir kaip statinių, interjero, baldų konstrukciniai elementai. Tam reikia optimizuoti kompozito sudėtis, įvertinti elgseną įvairių eksploatacijos sąlygų metu. Žinoma, kad tokių medžiagų savybės labai priklauso nuo jų drėgnio. Taigi, svarbu žinoti jų sorbcines savybes. Tyrimų metu iš grybienos pagaminti kelių tipų bandiniai. Nustatyta, kad bandiniai, pagaminti naudojant skirtingus substratus ir grybieną, pasižymi skirtingomis sorbcinėmis savybėmis. Drėkinant ore atskirų bandinių masė padidėjo 3,5–4,5 %, mirkant vandenyje – 50–250 %. Siekiant konstatuoti aiškesnius dėsningumus, reikalingi detalesni tyrimai. Taip pat pagaminti kelių tipų kompozitai, kuriuose skirtingą tūrio dalį sudaro mediena (12–35 %) ir grybiena (atitinkamai 88–65 %) bei vertintos jų mechaninės (tampriai plastiškosios) savybės. Tyrimams panaudotas nedestrukciniu skersinių rezonansinių virpesių metodu Kauno kolegijoje pagamintas originalus stendas. Gauta, kad vidutinis bandinių tampros modulis kito 120–550 MPa, o slopinimo koeficientas – 0,023–0,016 ribose. Nustatyta, kad elemento tampros moduliui ir slopinimo koeficientui įtakos turi ne tik medienos dalis kompozite, bet ir elementą „armuojančio“ medienos tašelio padėtis.
Copyright (c) 2025 Darius Albrektas, Gintaras Keturakis http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Market concentration, asset allocation in banking: implications for financial stability and competitive dynamics
This study examines the relationship between market concentration and asset allocation in the banking sector, with a particular focus on the Albanian banking industry. Using the Herfindahl-Hirschman Index (HHI) as a measure of market concentration, we analyze how banks allocate their assets between traditional lending and investments in government securities. The findings indicate a growing preference for risk-averse investment strategies, particularly among large banks, which raises concerns about the decline in credit intermediation and its implications for profitability, systemic stability, and economic growth. The study also highlights the risks associated with excessive investment in sovereign debt, including interest rate risk, sovereign-bank nexus vulnerabilities, and reduced net interest margins (NIMs). The empirical analysis, based on HHI calculations for the Albanian banking sector, suggests that despite moderate market concentration, a small number of banks hold a dominant share of assets, deposits, and government debt financing, leading to potential systemic risks. The findings underscore the need for balanced asset allocation strategies, enhanced risk management frameworks, and regulatory incentives to promote sustainable lending practices. This research contributes to the ongoing discourse on banking sector competitiveness, financial stability, offering policy recommendations to ensure banks maintain their core function as credit intermediaries while navigating regulatory and market challenges.
Copyright (c) 2025 Ada Aliaj, Ikbale Tota, Olta Nexhipi http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Human-centred robotics and the EU AI Act: selected standards and implications
Robotics and AI are key factors in enhancing business and national resilience, particularly in maintaining high-wage manufacturing in countries facing demographic challenges. Both are instrumental in making manufacturing more agile and flexible. Robots and humans will have to collaborate closely. Creating the necessary intelligent autonomous systems will go well beyond the typical considerations of machine learning. In line with the EU’s Industry 5.0 vision for a sustainable, human-centred and resilient European industry, humans and robots are expected to work so closely together that robot software must be designed with humans in mind from the outset. Thus, ethical, legal, and social implications (ELSI) must also be considered. Legal implications are multifaceted, ranging from AI Law, Product Liability Law, Product Safety Law, Machinery Law, to Technical Standards, Data Protection Law, Copyright and IP Law, Labour Law, etc. This contribution will briefly introduce the required technical features and, based on that, explore selected relevant legal implications and related standards of the new EU AI Act. The Act aims to promote human-centricity and entered into force on 1 August 2024, with its applicability phased in over a period of three years until 2 August 2027. Special references will be made to human-centredness, the subsumption of the plant owner to the categories of obligated parties (provider, product manufacturer, deployer, authorised representative or distributor), as well as the classification to the AI risk scheme (prohibited risks, high risks, transparency risks, general-purpose risks, and systemic risks as well as minimal risks) and related obligations. The high relevance of the AI Act for industrial human-robot settings will be shown. As AI evolves exponentially, so does its significance for industrial and national agility and resilience. Obligations vary widely according to risk classification and the obligated operator. Coordination and information flows between providers and deployers of related AI systems are key. As plant owners might become providers themselves, the duties could be more varied than initially assumed. Design and implementation of human-centred robotic scenarios, thus, should be well planned, structured, documented, and constantly evaluated. The respective AI models and AI systems need to be legally compliant and human-centred by design. An unprecedented dialogue across disciplinary fields is required.
Copyright (c) 2025 Ralf Roßkopf http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Match-fixing: socio-economic and psychological factors
The topic of this article is Match-fixing: socio-economic and psychological drivers. The topic’s relevance lies within the core principle of sports: fair competition between teams or individual athletes. The research problem: what are the socio-economic and psychological factors that drive individuals to engage in match-fixing? Socio-economic and psychological factors were identified as the research’s object. The aim was to research and review relevant literature about cheating in sports, which would help define those driving factors. The research method used in this article is a literature review. Across the research, the most common reason for involvement in match-fixing was personal or financial gain. The second most common reason was to help others, either family, friends, or elders. Threats from gang members, peer pressure, and the commonality of such behavior in the environment were also mentioned as driving factors to get involved in match-fixing. Some scientific articles concluded that the older the athlete, the less the probability she or he has of being involved in match-fixing. On the contrary, other articles came to a different conclusion and stated that younger athletes have a higher chance of being involved. Moreover, while a certain article concluded that the athletes’ skill levels and justification of match-fixing do not correlate, another drew a conclusion saying that more successful athletes are less likely to engage in match-fixing activities. Some scientific articles considered differences between genders. It was found that Lithuanian men justify illegal behaviors more than women, and Australian men are more likely to be involved in corruption than women. However, this could be viewed as a universal trend, because no evidence of gender differences was found among other countries. Scientific articles stated that there is a gap in understanding the characteristics of people involved in match-fixing activities and a lack of studies based on testimonies and interviews with athletes who were involved in match-fixing or know someone who has been involved. Studies that would use primary research data mining methods to acquire first-hand observations, emotions, and knowledge could be beneficial to further examine socio-economic and psychological factors that drive individuals to engage in match-fixing and could help to better understand their characters.
Copyright (c) 2025 Žilvinas Muraška, Audrius Šimkus http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Building resilience: the role of senior talent management in adaptive organizational structures
In light of an ageing workforce, the paper explores how senior talent plays a critical role in improving organisational flexibility, which is necessary for long-term corporate growth. This study uses a mixed-methods approach, combining quantitative surveys and qualitative interviews from a variety of European sectors in light of the growing proportion of older workers. According to the results, senior staff members greatly improve their capacity for problem-solving, which has a favourable effect on decision-making procedures and the general performance of the company during changes. Specifically, 75% of managers surveyed highlighted that senior employees significantly enhance problem-solving capabilities during periods of organisational transition. Executive skill also favours intense training and mentoring programs that stimulate intergenerational collaboration and are a talent management best-practice knowledge bank. Mentoring programs initiated by older workers, for instance, were discovered to enhance team performance by establishing knowledge sharing and intergenerational collaboration. It also lists age discrimination and a lack of opportunity for older workers to progress as some of the more compelling reasons for the need for a strong diversity policy. Almost 40% of the respondents reported that they had personally experienced age-related biases in decisions related to recruitment or retention, which should be taken care of by inclusive policies. It emphasises the strategic value of good senior people management in increasing organisational flexibility and ensuring that organisations can continue to be competitive in a fast-changing marketplace. Organisations that adopted the upskilling programs for older workers also saw strong rises in the engagement and productivity levels of this part of the workforce. This paper provides hands-on guidance to organisational senior talent on how they can improve their succession management plans pertaining to the utilisation of the knowledge and expertise of seniors for further long-term company expansion. These recommendations include creating age-inclusive work cultures, offering continuous learning opportunities, and leveraging older workers’ unique soft skills, such as emotional intelligence and leadership, to navigate complex business challenges.
Copyright (c) 2025 Luis Ochoa Siguencia http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Resilient logistics and infrastructure in the grain market of Ukraine: challenges and adaptive strategies
This article examines the resilience of logistics and infrastructure in Ukraine's grain market amid geopolitical disruptions, particularly since the onset of Russia’s full-scale invasion in 2022. Ukraine, a global leader in grain exports, faced unprecedented challenges to its logistics network, including extensive damage to critical transportation routes, storage facilities, and port infrastructure. The study identifies the primary vulnerabilities exposed by these disruptions and analyzes adaptive strategies adopted by stakeholders within the grain supply chain. Emphasis is placed on innovative logistical adjustments such as diversified export routes via railways, road transport, and river ports, as well as the strategic shift towards temporary grain storage solutions and enhanced regional infrastructure. The analysis further highlights the role of international partnerships, governmental initiatives, and private sector flexibility in maintaining grain export continuity. Data-driven insights illustrate how effective coordination and investment in resilient infrastructure have mitigated losses and sustained operational efficiency. The findings underscore the importance of proactive, diversified logistics planning and infrastructure adaptability to secure Ukraine's position in global grain markets despite ongoing instability. The article concludes with strategic recommendations aimed at strengthening long-term infrastructure resilience and logistical flexibility to ensure sustainable agricultural trade under persistent geopolitical uncertainties.
Copyright (c) 2025 Olha Kulieshova http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Turinio rinkodaros taikymo ypatumai vietokūros aspektu
Ši publikacija yra tęstinis tyrėjų grupės veiklos darbas, kuriuo siekiama pristatyti empirinius tyrimo rezultatus ir juos apibendrinti tikslingam turinio rinkodaros taikymui vietokūros aspektu. Turinio rinkodaros aktualumas ypač padidėjo dėl tradicinės rinkodaros sprendimų veiksmingumo mažėjimo intensyviame informacijos sraute. Šią rinkodaros strategiją, sujungiančią vertę vartotojams kuriantį turinį su įvairiomis socialinių medijų formomis, galima sėkmingai taikyti ir vietokūros kontekste, siekiant patraukliai ir kūrybiškai pozicionuoti vietovę tiksliniams lankytojams. Straipsnyje nagrinėjama turinio rinkodaros ir vietokūros samprata bei turinio rinkodaros ir jos tyrimų tendencijos, dirbtinio intelekto įrankių naudojimas turinio rinkodaros procesuose, ypač didelis dėmesys skiriamas vietokūrai taikomos turinio rinkodaros ypatumams. Siekiant suprasti taikymo ypatumus buvo atliktas empirinis tyrimas anketinės apklausos metodu, apklausiant Birštono miesto gyventojus ir lankytojus. Tyrimu siekta išsiaiškinti turinio rinkodaros taikymo vietokūroje bendruosius dėsningumus, kuriuos vėliau galima pritaikyti miesto vietokūros procesams. Tyrimo rezultatai parodė, kad dauguma tyrimo dalyvių buvo susidūrę su turinio rinkodara, ištirta, kad svarbiausi turinio rinkodaros komunikacijos kanalai jiems yra programėlės, interneto tinklapiai, socialinė medija, paieškos sistemos, ataskaitos ir filmuota medžiaga. Siekiant įvertinti vartotojų požiūrį į dirbtinio intelekto sukurtą turinį, dirbtinio intelekto kaip informacijos perdavėjo vaidmenį ir turinio įtraukumo lygį, buvo sudarytas tarpininkavimo (mediacijos) modelis. Remiantis šio modelio pagrindu gautais rezultatais, darytina išvada, kad yra ryšys tarp turinio sukūrimo šaltinio (žmogus ar dirbtinis intelektas), informacijos perdavimo šaltinio (žmogus ar dirbtinis intelektas) ir informacijos įtraukumo – žmogaus sukurta ir perduota informacija tyrimo dalyviams yra įtraukesnė negu dirbtinio intelekto sukurta ir perduota. Tyrimo rezultatai vertingi ir gali būti pritaikyti praktikoje pasitelkiant turinio rinkodaros principus vietokūros procesuose, parenkant turinio sklaidos kanalus, sprendžiant dirbtinio intelekto įrankių įtraukimo ir panaudojimo klausimus.
Copyright (c) 2025 Mantas Dilys, Andrius Šmitas, Lina Šarlauskienė, Raminta Andrėja Ligeikienė, Viktorija Navickienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pabėgimo kambariai – priemonė skatinti studentų motyvaciją
Šiame tyrime analizuojamas pabėgimo kambarių, kaip unikalios priemonės, skatinančios studentų motyvaciją, pritaikymas užsienio kalbų paskaitose. Pabėgimo kambariai (angl. escape rooms) – tai inovatyvus, patirtimi grįsto ugdymo(si) metodas, puikiai pritaikomas užsienio kalbų paskaitose kaip naujoviška priemonė, skatinanti studentų įsitraukimą, bendradarbiavimą, kalbinę raišką interaktyvioje ir nekasdieninėje žaidimo aplinkoje. Žaidybinimas (angl. gamification) yra metodas, kai besimokantieji konkrečioje nežaidybinėje veikloje turi per tam tikrą laiką išspręsti užduočių seką, pritaikydami jau įgytas žinias ir yra taikomi įvairūs žaidimų elementai (taškai, prizai, konkurencija). Užduočių pabaigoje skelbiama komanda nugalėtoja. Šio tyrimo metu žaidybinimo metodas buvo taikytas siekiant padidinti studentų motyvaciją italų kalbos paskaitose, ypatingą dėmesį skiriant pabėgimo kambariams. Tyrimas atliktas 2024 metais dviejose Lietuvos aukštojo mokymo įstaigose, paskaitų metu studentai atliko specialiai parengtas užduotis, o po jų buvo surinktos anoniminės studentų refleksijos, siekiant įvertinti studentų požiūrį į šį mokymosi būdą. Vienoje aukštojoje mokykloje studentai italų kalbą mokėsi kaip antrąją užsienio kalbą arba kaip pasirenkamąjį dalyką, kitoje – kaip pirmąją užsienio kalbą. Paskaitų metu studentai buvo suskirstyti į mišrias grupes, siekiant padidinti bendradarbiavimą tarp skirtingų aukštųjų mokyklų studentų, taip pat žinant, jog kai kurių studentų žinios gali padėti kitiems užduočių metu. Tyrimo metu buvo vertinami tokie rodikliai kaip studentų motyvacija ir įsitraukimas į mokymosi procesą, studentų požiūris į mokymosi metodiką ir emocinis aspektas – studentų patiriamas stresas ir malonumas mokytis. Rezultatai rodo, kad žaidybinimo metodas padeda sumažinti psichologinį barjerą, skatina aktyvų dalyvavimą ir motyvuoja studentus mokytis ne tik paskaitų metu, bet ir savarankiškai. Pabėgimo kambariai kaip mokymo priemonė suteikia mokymosi procesui interaktyvumo, skatina komandinį darbą ir leidžia praktiškai pritaikyti įgytas žinias. Be to, šis metodas prisideda prie visapusiško kalbinių įgūdžių lavinimo – studentai aktyviau naudoja užsienio kalbą, gerina komunikacijos įgūdžius ir dirba komandose, gerėja jų mokymosi rezultatai. Tyrimo išvados rodo, jog nors šiuo metu išlieka techninių iššūkių, juos išsprendus, žaidybinimo metodų integravimas į kalbų mokymą gali būti veiksminga priemonė motyvuoti studentus ir sukurti dinamiškesnę bei labiau įtraukiančią mokymosi aplinką.
Copyright (c) 2025 Agnė Laukaitienė, Alba Rosa Mennillo
Ateities mada: inovatyvios tekstilės medžiagos ir tvarumo perspektyvos
Mados ir tekstilės pramonė daro neigiamą poveikį aplinkai – ji prisideda prie klimato kaitos, didelio vandens suvartojimo, plastiko taršos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Remiantis naujausiais duomenimis, tekstilės sektorius kasmet sunaudoja apie 215 trilijonų litrų vandens ir yra atsakingas už 9 % mikroplastiko taršos pasaulio vandenynuose. Nors mados ir tekstilės pramonė laikoma viena iš labiausiai aplinką teršiančių pramonės šakų pasaulyje, augantis žmonių sąmoningumas, technologinė pažanga ir naujos strategijos skatina netvarius procesus keisti tvaresniais sprendimais, galinčiais teigiamai paveikti žmonijos ateitį. Tvarumo siekis tampa vis svarbesnis, todėl būtina ieškoti inovatyvių sprendimų, galinčių sumažinti mados ir tekstilės pramonės daromą žalą aplinkai. Straipsnyje analizuojami tvarios mados poreikį lemiantys veiksniai, aptariamos mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių tekstilės medžiagų alternatyvos, remiantis naujausiais moksliniais ir technologiniais tyrimais, nagrinėjamos šių medžiagų pritaikymo perspektyvos mados pramonėje. Tyrimas grindžiamas mokslinių šaltinių analize, įvertinančia perdirbtų sintetinių medžiagų, biosintetinių pluoštų, taip pat gyvulinės kilmės odos ir natūralaus kailio alternatyvų potencialą. Šiuo metu mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių alternatyvų sritis sparčiai plečiasi – kuriami nauji perdirbto poliesterio sprendimai, vystomos biologiškai skaidžios, biosintetinės medžiagos, kurios prisideda prie klimatui nekenksmingos gamybos, o laboratorijoje užaugintos ar biotechnologiškai sukurtos inovacijos gali tapti svarbia darnios mados ateities dalimi. Analizė parodė, kad tvaresnių sprendimų plėtra yra būtina siekiant sumažinti neigiamą mados ir tekstilės pramonės poveikį aplinkai. Perėjimas prie inovatyvių medžiagų padėtų mažinti CO₂ emisijas, plastiko taršą ir išteklių eikvojimą, tačiau tam reikalingi tiek technologiniai pokyčiai, tiek vartotojų elgsenos transformacija. Nors siekiant pritaikyti mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčias tekstilės medžiagų alternatyvas, vis dar susiduriama su iššūkiais, sparčiai tobulėjančios technologijos, žiedinės ekonomikos modelio taikymas bei mados industrijos siekis mažinti ekologinį pėdsaką sudaro palankias sąlygas šių medžiagų plėtrai.
mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčios tekstilės medžiagų alternatyvos
Supervizija ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui: patirtys ir galimybės
Dabartiniame ugdymo ir švietimo kontekste nuolat vyksta pokyčiai, kyla iššūkių visiems ugdymo proceso dalyviams, tarp jų ir pedagogams, kuriems tenka svarbus, bet sudėtingas vaidmuo ugdant jaunąją kartą. Todėl aktualu ieškoti įvairių profesinio palaikymo būdų. Pastarųjų metų moksliniai tyrimai akcentuoja pedagogų, ypač dirbančių ikimokyklinio ugdymo srityje, psichoemocinės gerovės svarbą. Teigiama, kad pedagogų pasitenkinimui atliekamu darbu didelę įtaką turi jų gebėjimas reflektuoti, įsivertinti savo profesinę patirtį bei dalintis įžvalgomis su kolegomis. Būtent tokią galimybę suteikia supervizija. Straipsnyje pagrindžiama supervizijos kaip profesinio palydėjimo samprata, apžvelgiama jau įtvirtinta supervizijos praktika Lietuvoje įvairių sričių profesionalų kvalifikacijos tobulinime bei atskleidžiamos ikimokyklinio ugdymo pedagogų supervizijos patirtys, tapusios prielaida laikyti superviziją vienu iš profesinio tobulėjimo būdų. Straipsnyje pristatomas empirinis tyrimas, kurio rezultatai atskleidė superviziją kaip profesinės pagalbos, stiprinimo bei tobulėjimo galimybę ikimokyklinio ugdymo įstaigose dirbantiems pedagogams. Tyrimo objektas – supervizijoje dalyvavusių ikimokyklinio ugdymo pedagogų ir praktikas vedusių supervizorių patirtys. Taikytas kokybinio tyrimo metodas – daugybinė atvejų analizė, grindžiama supervizorių, vedusių supervizijas skirtingose Lietuvos ikimokyklinio ugdymo įstaigose, bei pedagogų, dalyvavusių šiose supervizijose, patirčių refleksija. Duomenys rinkti taikant apklausos žodžiu (interviu) metodą. Tyrimo rezultatų analizė atskleidė, kad supervizijų metu išryškėjo momentai, svarbūs ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui, nes suteikė galimybę geriau pažinti vieniems kitus, mokytis iš savo bei kitų patirties, pamatyti skirtingus profesinių problemų sprendimo būdus, taip pat rasti tinkamus konfliktų sprendimus organizacijose, stiprinti dalyvių pasitikėjimą vieniems kitais, didinti tarpusavio bendradarbiavimą, atpažinti tobulintinas personalo ar visos organizacijos sritis.
The Phenomenon of the Worldwide Ukrainian Play Readings
The article describes and analyses the initiative Worldwide Ukrainian Play Readings. Based on a similar smaller-scale initiative launched in Belarus in 2020, the initiative has offered financial support as well as a virtual platform for contemporary Ukrainian playwrights, many of whom are connected with the Kyiv Theatre of Playwrights, to create and share new writings inspired by Ukraine’s fight against the Russian aggression. The article opens with a narrative overview of the history and broader context and significance of the initiative, which was started by playwright Maksym Kurochkin and theatre critic John Freedman in March 2022. The article then analyses the choice and efficacy of the different forms that the initiative has assumed and the ways it has reached audiences and readers. An anthology with twenty of the most popular dramatic texts translated into English was published as A Dictionary of Emotions in a Time of War by Laertes Press in the United States in 2022 and re-published in 2023. As the texts are most often performed as so-called play readings or stage readings, with actors sitting or standing on stage and reading from a script, it is possible to organise performances in a variety of venues. The need for rehearsals as well as for technical support such as lighting, sets, or stage props is greatly reduced because the actors simply read the scripts instead of memorising and fully acting them out. The article concludes with two short case studies of dramatic texts that have featured prominently both in the printed collections and readings conducted in many different countries and languages: The Russian Soldier by Ihor Bilyts and Survivor’s Syndrome by Andriy Bondarenko. The case studies focus on the challenges faced by translators translating the original texts into English, including the translation of proper names and the elements of the Russian language present in the original texts (e.g., when Russian characters speak).
Globos koordinatoriaus patirtys dirbant su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus
Pasaulyje vykstantys ekonominiai, politiniai, kariniai neramumai verčia žmones ieškoti prieglobsčio kitose šalyse. Viena jautriausių grupių yra karo pabėgėliai, kurie augina savo ir / ar globojamus vaikus. Lietuvoje asmenims, auginantiems globojamus vaikus, pagalbą teikia globos koordinatoriai, kurių pagrindinė funkcija – suteikti būtinąją pagalbą įtėviams ar globėjams ir jų šeimose augantiems vaikams. Lietuvos teisės aktai numato pagalbą ir karo pabėgėliams, auginantiems globojamus vaikus. Iki 2022 m. karo Ukrainoje Lietuvoje globėjų iš kitų šalių nebuvo daug, tačiau prasidėjus neišprovokuotam karui jų labai padaugėjo. Globos koordinatoriams teko greitai persiorientuoti ir pradėti teikti paslaugas kitos kultūros ir kalbos asmenims, globojantiems nepilnamečius vaikus. Nors teikiant paslaugas laikomasi tokių pačių reikalavimų, o santykiai ir bendravimas su karo pabėgėliais grindžiami noru padėti, abipusiu pasitikėjimu, pozityvumu ir empatija, tačiau tarpkultūriniai skirtumai reikalauja ir specifinių kompetencijų bei gali kelti iššūkių profesinėje veikloje. Straipsnyje analizuojamos globos koordinatoriaus patirtys, sukauptos dirbant su karo pabėgėliais ukrainiečiais, globojančiais giminaičius arba pažįstamus nelydimus nepilnamečius. Straipsnyje pateikiami atliktos globos koordinatorių apklausos raštu tyrimo rezultatai. Tyrimo rezultatai parodė, jog globos koordinatoriai, dirbantys su karo pabėgėliais, auginančiais globojamus vaikus, siekdami suteikti kokybišką ir savalaikę pagalbą bei padėdami integruotis į visuomenę, susiduria su įvairiais iššūkiais. Pagrindiniai globos koordinatoriams kylantys iššūkiai darbe su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus, yra kalbos barjeras, kultūriniai skirtumai, Lietuvos Respublikos įstatymų neišmanymas. Globos koordinatoriai išgyvena teigiamas emocijas, kai pasiekiamas realus rezultatas: yra galimybė suteikti pagalbą arba ji yra suteikiama. Neigiamas emocijas globos koordinatoriams kelia nesibaigiantis karas Ukrainoje, karo pabėgėlių globėjų šeimų, tiek likusių Lietuvoje, tiek grįžusių į tėvynę ar išvykusių į kitas šalis, ateities perspektyvos.
Copyright (c) 2025 Kristina Karpalovienė, Laima Milkintaitė
Tvarumo standartai Europos Sąjungoje: naudojamų standartų apžvalga
Savanoriškos pastangos kurti tvarumo ataskaitų teikimo sistemą pasauliniu mastu įprastai grindžiamos penkių pagrindinių tarptautinių organizacijų ir standartų kūrėjų veikla: Klimato atskleidimo projekto (CDP), Tarptautinės tvarumo standartų tarybos (ISSB, anksčiau ir neformaliai veikusios iniciatyvos), Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos (GRI), Tarptautinės integruotos atskaitomybės tarybos (IIRC), Tvarumo apskaitos standartų tarybos (SASB). Šios organizacijos ilgą laiką vystė atskiras metodologijas ir standartus, o pastaraisiais metais vis didesnę reikšmę įgauna reguliavimo iniciatyvos, kurios skatina pereiti nuo savanoriško prie privalomo tvarumo atskaitomybės reikalavimo, ypač Europos Sąjungoje. Mokslinėje literatūroje galima išskirti tam tikras analizės kryptis. Viena iš tyrimų krypčių orientuota į įmonių finansinių duomenų analizę, pabrėžiant ryšį tarp tų, kurios įgyvendino tvarumo standartus, ir tų, kurios jų neįgyvendino. Kita kryptis tiria ekspertų nuomones, audituojant įmones, kurios taikė skirtingus šių standartų įgyvendinimo metodus. Straipsnio tikslas – išanalizuoti šiuo metu rinkoje taikomus tvarumo standartus, siekiant apžvelgti jų paplitimą skirtinguose sektoriuose. Straipsnio tikslui pasiekti buvo suformuluoti du pagrindiniai uždaviniai: susisteminti rinkoje esamus tvarumo standartus ir kitas priemones, padedančias įmonėms siekti tvarumo tikslų; palyginti ES įmonių naudojamų standartų įsidiegimo paplitimą skirtinguose sektoriuose, remiantis „Bloomberg“ duomenų bazės duomenimis. Straipsnio analitinėje dalyje pateikta rinkoje taikomų standartų ir gairių analizė pagal pramonės sektorius. „Bloomberg“ duomenimis, dažniausiai yra taikomos Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TCFD) gairės, Pasaulinė atskaitingumo iniciatyva (GRI) bei Su gamta susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TNFD) rekomendacijos. Didžiosios lyderiaujančios įmonės, kurioms tvarumo ataskaitos yra ir aukštos reputacijos ženklas, stengiasi įsidiegti kuo daugiau inciatyvų.
Copyright (c) 2025 Giedrė Lapinskienė, Aurelija Meškienė, Asta Pikelienė
Armonos upės ekologinė būklė: 2015 ir 2024 m. tyrimų rezultatų įvertinimas
Upių vandens kokybės pokyčius lemia tiek gamtiniai, tiek antropogeniniai veiksniai. Natūralūs procesai, tokie kaip klimato kaita, geocheminiai pokyčiai ir hidrologinės sąlygos, veikia upių ekosistemas, tačiau didžiausią poveikį dažniausiai daro žmogaus veikla. Pagrindiniai taršos šaltiniai – žemės ūkio veikla, nuotekų išleidimas, hidromorfologiniai upių pokyčiai bei tarša iš kaimyninių šalių. Literatūroje teigiama, kad didelę įtaką upių ekologinei būklei daro azoto ir fosforo junginių perteklius, kuris skatina eutrofikacijos procesus. Norint užtikrinti paviršinių vandens telkinių apsaugą ir tinkamą jų valdymą, svarbu nuolat stebėti jų būklę ir analizuoti pokyčius. Šio tyrimo tikslas – palyginti Armonos upės ekologinę būklę pagal fizikinius-cheminius rodiklius, remiantis 2015 ir 2024 metų tyrimų rezultatais. Armonos upė, esanti Ukmergės rajono savivaldybės teritorijoje, buvo tiriama siekiant nustatyti vandens kokybės pokyčius po devynerių metų. Tyrimu nustatyta, kad 2015 m. Armonos upėje didesnė tarša buvo pagal BDS₇, bendrojo azoto, fosfatų fosforo ir bendrojo fosforo kiekį. Šio tyrimo metu analizuoti rodikliai: ištirpusio deguonies kiekio, biocheminio deguonies suvartojimo (BDS7), azoto (nitratų (NO3-N), nitrito (NO2-N), amonio (NH4-N), bendrasis (Nb)) ir fosforo ((fosfatų) PO4-P, (bendrasis) Pb) junginių koncentracijos, taip pat pagrindinių jonų – sulfatų, chloridų, kalcio, magnio, natrio ir kalio koncentracijos. Tyrimo rezultatai parodė, kad 2024 metais upės vanduo beveik visuose mėginių paėmimo taškuose atitiko gerą arba labai gerą ekologinę būklę. Tačiau kai kuriuose ruožuose, ypač žemiau santakos su intaku Pavarklu ir šalia gyvenviečių, nustatyti padidėję azoto ir fosforo junginių kiekiai, rodantys taršos šaltinius. Lyginant su 2015 metų tyrimo rezultatais, nustatyta mažesnė biocheminio deguonies suvartojimo ir fosfatų koncentracija. Tačiau upės būklė pagal nitratų azoto kiekį išliko vidutinė žemiau santakos su Pavarklo upe ir prie santakos su Šventosios upe. Be to, nustatyta, kad šiuose mėginių paėmimo taškuose 2024 m. nitratų azoto koncentracija buvo didesnė nei 2015 m., o tai, manoma, galėjo lemti pasklidoji ir sutelktoji tarša.
Copyright (c) 2025 Inga Stankevičienė, Ingrida Radveikienė, Jolanta Jurkevičiūtė
Enhancing Digital Inclusion in Adults’ Education: Impact of the DigIN Project on Social Work and Educational Practices in a Digitally Evolving Society
The article “Enhancing Digital Inclusion in Adult Education: Impact of the DigIN Project on Social Work and Educational Practices in a Digitally Evolving Society” addresses the very urgent topic of digital inclusion within adult education in the frame of social work. Considering further digitisation of society, effort should urgently be made to improve digital competencies among different population groups to guarantee equity of access and participation. This study aims to evaluate the DigIN project, a structured adult education intervention to enhance digital social inclusion by training educators and Adult Education Organisations. It combines a mixed-method approach of the theoretical review and the implementation of the cooperative project management model, referred to as TEAMWORK. The TEAMWORK model is a systematic framework that has been quintessential to planning and implementing cooperative projects of adult education. The study includes a desk review of the latest strategies on digital inclusion, the document analysis of the Erasmus+ Programme Guide, and case studies representing different stages of the DigIN project. From the preliminary results, the proposed model of TEAMWORK appeared to be properly structuring the DigIN project to enhance collaborative outcomes, manage resources better, and keep aligned with the priorities of Erasmus+ KA204. The key findings are that it is a step-by-step process that facilitates focused teams in making and setting goals. An essential factor in developing shared objectives is vital in digital inclusion. The study concludes that the frequency of monitoring with transparent communication enhances stakeholders’ input and flexibility. At the same time, robust outcome evaluation and risk management assure responsiveness to the new challenges presented by digital education. This research contributes uniquely to the knowledge of structured collaboration to reduce digital marginalisation and promote equity and lifelong learning across diverse populations. By integrating the TEAMWORK model with Erasmus+ guidelines, results were presented in a replicated framework to advance digital competence among educators and further inclusive educational practices within an evolving digital landscape. Ultimately, the study underlines digital inclusion as an integral part of social work within a digitally changing society and promotes sustainable practice to enhance adult education frameworks.
Papildomo agurkų daigų apšvietimo Hortiled tipo lempomis įtaka vaisių kokybei ir derliui
Šviesa yra pagrindinis energijos šaltinis augalams. Visos šviesos savybės įtakoja augalų vystymąsi ir organų formavimąsi. Papildomas dirbtinis apšvietimas tampa vis populiaresniu pasirinkimu. Įvairiems augalams galima užtikrinti geriausias apšvietimo sąlygas ir net padidinti derlių bei kokybę. Tyrimai atlikti Kauno kolegijos Informatikos, inžinerijos ir technologijų fakulteto, Maisto ir agrotechnologijų katedros laboratorijose 2022 metais. Darbo tikslas buvo įvertinti papildomo apšvietimo Hortiled tipo lempomis įtaką agurkų daigų ir vaisių kokybei bei derliaus kiekiui. Tyrimo objektas – paprastojo agurko (Cucumis sativus L.) hibridas ‘Wisconsin SMR 58’. Kontrolė laikyta įprastomis sąlygomis, be papildomo apšvietimo. Auginant daigus ir augalus buvo naudojamas 250 µmol m-2 s-1 fotonų srauto tankis, puslaidininkių lempų skleidžiama šviesa kartu su lauko šviesa dienos metu. Naudojant laiko reguliatorių apšvietimas automatiškai buvo įjungiamas 14 valandų laikotarpiui. Eksperimentas atliktas trimis pakartojimais. Augalų biometriniai parametrai vertinti nuo gegužės 2 d. iki birželio 11 d. Fiksuota daigų kokybė, sverti ir vertinti vaisiai. Taip pat buvo nustatytas tirpiųjų sausųjų medžiagų (proc.), nitratų NO3-N (ppm) kiekis vaisiuose, chlorofilo kiekio indekso pokyčiai lapuose. Atlikto tyrimo duomenimis, kontrolinio varianto daigai buvo labiau ištįsę, o naudojant papildomą apšvietimą 16 % žemesni. Hipokotilio skersmuo tarp variantų skyrėsi 0,19 cm. Naudojant Hortiled tipo lempų apšvietimą, agurkų daigų skersmuo buvo didesnis. Nustatyta, kad papildomas apšvietimas lėmė didesnį chlorofilo kiekį – 299. Tačiau didelio pokyčio lyginant su kontroliniu variantu nebuvo. Kontroliniai augalai buvo labiau ištįsę, todėl užmezgė mažiau vaisių. Su papildomu apšvietimu augintų agurkų daigai buvo kompaktiškesni, suformavo daugiau žiedų, o tai įtakojo didesnį vaisių kiekį. Nitratų NO3-N (ppm) kiekis vaisiuose skyrėsi beveik 2 kartus (lyginant su kontrole). Su Hortiled tipo lempomis apšviesti agurkai nitratų sukaupė reikšmingai mažiau.
Copyright (c) 2025 Donatas Klimavičius, Dalė Šumskienė, Lina Skinulienė, Živilė Juknevičienė, Paulius Mozūraitis
Pavadinimų vartosena ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo studijų krypties baigiamuosiuose darbuose
2022–2024 m. Kauno kolegijoje įgyvendintas projektas „Kalbos konsultacijų teikimas ikimokyklinio ir priešmokyklinio ugdymo studijų krypties baigiamųjų darbų rengėjams“. Viena iš projekto veiklų – baigiamųjų darbų patikra. Peržiūrėjus 204 baigiamuosius darbus, pastebėta pavadinimų rašybos normų nesilaikymo atvejų. Šiuo straipsniu siekiama atskleisti baigiamuosiuose darbuose vartojamų pavadinimų rašybos polinkius. Atlikus tyrimą, nustatyta, kad beveik trečdalis studentų klysta rašydami dokumentų, taip pat įstaigų, organizacijų ir jų padalinių pavadinimus. Septintadalyje darbų netinkamai rašomi švenčių ir atmintinų dienų pavadinimai. Rečiau klystama rašant įvairių spaudinių (knygų, žurnalų, straipsnių ar pan.) pavadinimus. Be šių, rasta netaisyklingai rašant metodų, švietimo įstaigų ugdytinių grupių, žaidimų, istorinių įvykių ar epochų ir kitus pavadinimus. Išnagrinėjus būdingiausias baigiamųjų darbų pavadinimų rašybos klaidas, galima daryti prielaidą, kad esama pavadinimų rašymo spragų ir kad baigiamųjų darbų rengėjai greičiausiai nesupranta rašantys netaisyklingai, kitaip tariant, tiesioginės reikšmės ar simbolinius pavadinimus jie kai kuriais atvejais suvokia ne kaip pavadinimus, o kaip bendrinius žodžius, tam tikrais atvejais simbolinius pavadinimus sutapatina su tiesioginės reikšmės pavadinimais. Dažniausiai klystama tada, kai pavadinimas naujas ir (ar) negirdėtas, nefiksuojamas Valstybinės lietuvių kalbos komisijos Konsultacijų banke. Tokiais atvejais sunkiau pritaikoma painesnė, išimčių turinti ar retesnė rašybos taisyklė. Tyrimas atskleidė, kad daugiausia neaiškumų kyla rašant tiesioginės reikšmės pavadinimus. Be viso to, linkstama simbolinių pavadinimų, vartojamų prieš gimininius žodžius arba be jų, nelinksniuoti.
Copyright (c) 2025 Aušra Rimkutė-Ganusauskienė
Skaitmeninės technologijos ir įvaizdžio formavimo galimybės
Aktyvus skaitmeninių technologijų naudojimas siejamas ne tik su teigiamais aspektais. Pastebimas ir negatyvus besaikio naudojimo poveikis gyvenimo kokybei. Šiame straipsnyje nagrinėjamos šiuolaikinių skaitmeninių technologijų panaudojimo empiriniuose tyrimuose bei kūrybiniame procese galimybės. Tyrėjai skatinami naudoti skaitmenines technologijas tyrimuose, o kūrėjai susimąstyti apie atsakingą skaitmeninių technologijų naudojimą kūryboje ir, demonstruojant socialinę atsakomybę, atspindėti skaitmeniniame amžiuje kylančius diskursus. Tyrimo tikslas – išanalizuoti, kaip šiuolaikinės skaitmeninės technologijos gali praplėsti empirinių tyrimų atlikimo ir duomenų analizės praktikas bei remiantis tyrimų rezultatais suteikti kūrėjams galimybę realizuoti pagrįstus ir kūrybiškus sprendimus įvaizdžio dizaino srityje, išplečiant įvaizdžio formavimo strategijas. Metodinė tyrimo dalis grindžiama turinio analizės metodu. Šis metodas remiasi mokslinės literatūros apie skaitmeninių technologijų poveikį asmeniui analize, atskleidžia šių technologijų įtaką individui. Siekiant gauti tikslesnius duomenis, į turinio analizės metodo procesą, duomenų patikrinimui ir palyginimui, įtraukiamas dirbtinio intelekto (DI) teksto generavimo į tekstą įrankis „ChatGPT“. Taip atsiranda terpė praplėsti tyrimo metu gaunamą informaciją bei atsitraukti nuo subjektyvaus tyrėjo gautų tyrimo duomenų interpretavimo bei vertinimo. Tokiu būdu gaunami objektyvesni rezultatai, padedantys išgryninti dominuojantį naratyvą, kuris betarpiškai susijęs su kūrybinio rezultato vizija, taip sustiprinant įvaizdžio formavimo strategijas. Tyrimo duomenys tapo kūrybinės dalies atspara – per kuriamus unikalius asmens įvaizdžius atskleidžiamas asmens, pasinėrusio į technologijų pasaulį, vidinis virsmas. Skaitmeninių technologijų integravimas į empirinius tyrimus ir kūrybinius procesus suteikia galimybę užtikrinti objektyvesnį gautų duomenų interpretavimą ir vertinimą, palaikyti glaudų ryšį tarp tyrimo duomenų ir kūrybinio rezultato. Šiuo procesu siekiama ne tik perteikti tyrimo metu identifikuotus duomenis, bet ir skatinti visuomenę atkreipti dėmesį į atsakingą skaitmeninių technologijų naudojimą.
Copyright (c) 2025 Karolina Ketvirtytė, Jovita Dargienė, Violeta Dobrovolskienė, Jovita Kuzė
Mobiliosios programėlės Garso matuoklis naudojimo transporto triukšmo lygio tyrimui galimybės analizė
Oficialiosios statistikos duomenų bazės duomenimis, 2023 m. Lietuvoje buvo registruota 2 223 549 transporto priemonių, kurių vidutinis amžius – apie 17 metų, o didžioji jų dalis varomos kuru, pagamintu iš naftos produktų. Didėjant transporto srautams miestuose ir gyvenvietėse, vis daugiau žmonių susiduria su akustiniu diskomfortu. Pasaulio sveikatos organizacija nurodo, kad aplinkos triukšmas yra antra pagrindinė ligų priežastis po oro taršos. Apie 100 milijonų žmonių ES valstybėse narėse yra veikiama didesnio nei 55 dBA kelių transporto triukšmo, o 32 milijonai yra veikiami triukšmo lygio, didesnio nei 65 dBA. Dėl nuolatinio triukšmo poveikio gali atsirasti įvairių sveikatos sutrikimų: miego ir mokymosi sutrikimų, hipertenzija, išeminė širdies liga, susierzinimas, gali pablogėti psichinė sveikata ir pan. Triukšmo poveikio sveikatai valdymas visų pirma priklauso nuo tikslių garso lygio matavimų. Transporto triukšmo problemos sprendimui svarbūs ne tik teisės aktai, kuriais reglamentuojamas triukšmo lygis, inžineriniai statiniai triukšmui mažinti, darnus miestų planavimas, bet ir visuomenės švietimas. Didėjantis supratimas apie neigiamą triukšmo poveikį visuomenės sveikatai lemia poreikį matuoti triukšmą, įtraukiant visuomenę į stebėsenos procesus. Vienas iš visuomenės įsitraukimo būdų galėtų būti realizuojamas panaudojant išmaniuosius telefonus, kuriuose įdiegta garso matavimo programa. Straipsnyje analizuojama transporto triukšmo lygio matavimo galimybė naudojant dvi skirtingas matavimo priemones – garso matuoklį bei mobiliąją programėlę. Transporto triukšmo lygio matavimai atlikti Kauno g., Utenoje. Triukšmo lygis tirtas naudojant garso lygio matuoklį AZ8922 Digital Sound Level Meter ir išmanųjį telefoną Samsung Galaxy A55, kuriame įdiegta garso lygio matavimo programėlė Garso matuoklis. Nustatyta, kad vidutinis transporto triukšmo lygis Kauno g. (Utenoje) kito 57,3-64,4 dBA (matuojant garso matuokliu AZ8922) ir 69,0-74,3 dBA (matuojant mobiliąja programėle Garso matuoklis) ribose. Remiantis gautų transporto triukšmo lygio matavimo rezultatų, nustatytų dviem skirtingomis matavimo priemonėmis penkiuose matavimo taškuose tomis pačiomis aplinkos sąlygomis, analize, galima daryti išvadą, kad mobilioji programėlė Garso matuoklis pateikė vidutiniškai 9,9–11,7 dBA didesnius garso lygio matavimo rezultatus, neatsižvelgiant į triukšmo lygį.
Copyright (c) 2025 Ingrida Pliopaitė Bataitienė
Socialinės paramos, teikiamos Ukrainos karo pabėgėliams, analizė
Straipsnyje nagrinėjama socialinė parama, besitęsiant Rusijos agresijai, teikiama Lietuvoje Ukrainos karo pabėgėliams, susiduriantiems su įvairiais iššūkiais bandant prisitaikyti prie naujos aplinkos. Tyrimo metu siekta išsiaiškinti piniginės paramos pobūdį, identifikuoti socialinių paslaugų prieinamumą bei išryškinti socialinės paramos poreikį. Taip pat įvertinti, kaip paramos pobūdis kinta priklausomai nuo Ukrainos karo pabėgėlių buvimo trukmės Lietuvoje. Empirinio tyrimo duomenys surinkti anketinės apklausos metodu. Tyrimo imtis – 118 vyresnių nei 18 metų Ukrainos karo pabėgėlių, gyvenančių Šiauliuose. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad nors didžioji dalis respondentų pasinaudojo teikiamomis socialinėmis paslaugomis, piniginės paramos pasiskirstymas išlieka netolygus: beveik pusė respondentų nesinaudojo jokia pinigine parama, tik daugiau nei penktadalis respondentų gauna piniginę socialinę pašalpą ir būsto nuomos dalies kompensacijas, o šeštadalis – vienkartinę įsikūrimo išmoką. Respondentai, auginantys vaikus, gauna išmokas vaikams, tačiau kitomis išmokomis naudojosi tik pavieniai asmenys. Išskirta, kad karo pabėgėliai dažniausiai naudojosi bendrosiomis socialinėmis paslaugomis: informavimu ir konsultavimu, transporto organizavimo paslauga, tačiau absoliučiai daugumai neprireikė nei socialinės priežiūros, nei socialinės globos paslaugų. Tyrimu atskleista, kad socialinės paramos poreikiai yra glaudžiai susiję su karo pabėgėlių socialine integracija ir padėtimi darbo rinkoje, akcentuojant būsto išlaidų kompensacijas, maisto korteles, lietuvių kalbos kursus ir pagalbą įsidarbinant.
Copyright (c) 2025 Lijana Simsonienė, Aristida Čepienė
Koordinuoti veiksmai sprendžiant DI sugeneruotus sintetinių medijų keliamus iššūkius
Generatyvinio dirbtinio intelekto (DI) technologijomis sukurtas sintetinis turinys – sintetinės medijos – vis didesniu mastu užlieja viešąją erdvę. Dėl išskirtinių ir itin patrauklių savybių, tokių kaip pigumas, greitis, kokybė, lankstumas, interaktyvumas, personalizavimas bei hiperrealistiškumas, akimirksniu išpopuliarėję generatyvinio DI įrankiai, modeliai ir platformos suteikia galimybę išskirtinių gebėjimų neturintiems subjektams iš esmės nevaržomai kurti ir skleisti sintetinį turinį, siekiant asmeninių ar visuomeninių tikslų. Šiuo metu generatyvinio DI technologijos pasitelkiamos daugelyje sričių, įskaitant, bet neapsiribojant, sveikatos priežiūros, verslo, švietimo, mokslo, socialinės atsakomybės, aplinkosaugos, saugumo ir kitas sritis. Be to, mokslo, verslo ir politikos atstovai intensyviai diskutuoja apie generatyvinio DI technologijų potencialą ateityje, turint omenyje, kad šiuo metu aktyviai plėtojamų DI technologijų galimybių ribas apibrėžti sudėtinga. Vis dėlto, akivaizdu, kad sintetinės medijos dėl minėtų savybių išplečia manipuliacijos skaitmeniniu turiniu problematiką ir suteikia galimybę sustiprinti iki šiol dėl naujųjų medijų kilusias problemas, tokias kaip dezinformacija, informacijos perteklius, filtro burbulai, informaciniai šuliniai, poliarizacija ar skepticizmas, taip pat sąlygoja įvairius iššūkius verslo, kultūros ir meno, mokslo bei kitose srityse. Dar daugiau, mokslo bendruomenė vis aktyviau kalba apie sintetinio turinio poveikį žmogaus realybės ir savęs suvokimui, turint omenyje sintetinių medijų ypatybę kurti realybės iliuziją. Vadinasi, individams ir visuomenei dėl generatyvinio DI technologijų kylančių iššūkių bei problemų ignoravimas iš esmės yra destruktyvus. Straipsnio tikslas – aptarus generatyvinio DI technologijų ir sintetinių medijų diskursą, apsvarstyti koordinuotų veiksmų taikymo galimybes, sprendžiant dėl sintetinių medijų kylančius iššūkius. Straipsnyje pateikta naujausios mokslinės ir kitos patikimos literatūros bei dokumentų analizė atskleidžia, kad kompleksiški koordinuoti veiksmai, tokie kaip reglamentavimas ir sankcijų nustatymas, specifinių sutartinių normų apibrėžimas, DI pasitelkimas aptinkant, ženklinant ir šalinant žalingą sugeneruotą turinį, ekspertų ruošimas ir taikomųjų tyrimų vykdymas bei sintetinių medijų (skaitmeninio) raštingumo ir kritinio mąstymo skatinimas, gali būti praktiškai realizuojami tarptautiniu mastu glaudžiai bendradarbiaujant politikams, mokslo ir verslo atstovams bei visuomenei. Tyrimo rezultatai rodo, kad kompleksiški koordinuoti veiksmai turi potencialo, siekiant užkirsti kelią neigiamoms DI sugeneruotoms problemoms ir iššūkiams.
generatyvinio dirbtinio intelekto technologijos
Lietuvos kolegijų socialinės atsakomybės ataskaitų palyginamasis vertinimas
Socialinės atsakomybės tema tampa vis svarbesnė ne tik privačiam, bet ir viešajam sektoriui. Visi šioje srityje įgyvendinti pokyčiai ir atlikta pažanga dažniausiai atsispindi socialinės atsakomybės ataskaitose. Tačiau kyla daug diskusijų dėl pačių socialinės atsakomybės ataskaitų rengimo, kadangi dauguma gairių, rekomendacijų, standartų ar kt. turi tam tikrų spragų. Pasigendama detalesnio reikalavimų, keliamų socialinės atsakomybės ataskaitų turiniui, apimčiai pristatymo. Be to, stokojama mokslinių publikacijų, kuriuose būtų nagrinėjami aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės ataskaitų rengimo ir pateikimo klausimai. Šiame straipsnyje, taikant mokslinės literatūros analizės ir aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės bei kitų dokumentų analizės metodus, siekiama įvertinti Lietuvos kolegijų socialinės atsakomybės ataskaitas. Atlikta mokslinės literatūros ir aukštųjų mokyklų socialinės atsakomybės ataskaitų bei kitų dokumentų analizė parodė, kad yra parengti įvairūs standartai, gairės, klausimynai, nurodantys koks turėtų būti socialinės atsakomybės ataskaitų turinys. Vieni iš pagrindinių, kurie aptariami straipsnyje, tai Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos standartai, ISO 26000 standarto gairės ir Jungtinių Tautų Pasaulinio susitarimo klausimynas. Panevėžio kolegija, Šiaulių valstybinė kolegija, Kauno kolegija ir Vilniaus kolegija taip pat rengia bei teikia socialinės atsakomybės ataskaitas, vadovaujantis įvardintais dokumentais, kadangi priklauso Jungtinių Tautų pasaulinio susitarimo iniciatyvai bei yra įpareigotos teikti socialinės atsakomybės ataskaitas. Pastebėta, kad visos kolegijos rengia ir teikia skirtingas socialinės atsakomybės ataskaitas – skiriasi struktūra, apimtis, pavadinimas ir kt. Pastebima, kad tiek Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos standartai, tiek ISO 26000 standarto gairės, tiek Jungtinių Tautų Pasaulinio susitarimo klausimynas palengvina socialinės atsakomybės ataskaitų rengimą ir pateikimą aukštosiose mokyklose, tačiau šių dokumentų išsamumo, aiškumo, tinkamumo klausimas išlieka tolimesnių tyrimų šioje srityje objektu.
Copyright (c) 2024 Karolina Nastaravičė, Vilma Kazlauskienė, Irena Klimavičienė
What do the CEOs’ LinkedIn posts reveal about their mindsets towards organisational culture? A discourse analysis of LinkedIn posts by the CEOs of Swedish unicorn startups
Over the past decade, CEOs have increasingly adopted social media as a strategic instrument to engage a broader range of stakeholders, strengthen brand visibility, drive business growth, and convey messages regarding their companies’ organisational culture. In an information-overloaded age, CEOs’ social network communication reflects their attitudes towards organisational culture and sends important signals to both employees and society. The mindsets of unicorn startup leaders attract scientists who seek to identify the key elements of successful business models. This article leverages Edgar Schein’s (1992) organisational culture framework alongside Halliday’s (1961) conception of systemic functional linguistics from the field of discourse analysis studies to identify textual cues that reveal CEOs’ mindsets towards organisational culture. This study aims to systematise the insights into the mindsets of Swedish unicorn CEOs regarding organisational culture, which are collected by analysing their LinkedIn posts. The study has two objectives: a) to identify the key theoretical concepts productive for the analysis of online CEO communication related to organisational culture, and b) to systematise the key elements of organisational culture reflected in the mindsets of CEOs of Swedish unicorn startups expressed in their LinkedIn posts. 72 LinkedIn posts of Swedish unicorn startup CEOs in 2022-2023 have been analysed. The findings show that the mindsets of unicorn CEOs express their inclination towards innovation, growth orientation, visionary thinking, equality, hierarchy, and appreciation as elements of organisational culture. By discussing the process of how CEOs use various textual tools to construct their posts explicitly, the study helps CEOs and their stakeholders gain a better understanding of the effects of these choices and the implicit meanings that are created in this process for improving organisational culture.
Copyright (c) 2024 Ona Žeimytė, Giedrė Lapinskienė
Ikimokyklinio amžiaus vaikų bendraamžių socialinio atstūmimo kaip patyčių raiška
Pirmieji išskirtinio elgesio ir santykių agresijos požymiai prasideda jau ankstyvame amžiuje (nuo trejų iki šešerių metų), todėl sistemingos patyčios jau yra pastebimos tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų. Viena dažniausiai pasitaikančių patyčių formų tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų yra socialinis atstūmimas. Ankstyvame amžiuje patirtas socialinis atstūmimas kaip patyčių raiškos forma daro įtaką vaiko tolimesniame gyvenime kuriamiems santykiams ir gali sukelti tokias problemas kaip depresija, žema savivertė, socialinis atsiribojimas ir patiriamas nerimas. Straipsnyje analizuojamas socialinis atstūmimas kaip patyčių raiška ikimokykliniame amžiuje ir yra apžvelgiamos ikimokyklinio amžiaus vaikų bendraamžių socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos priežastys ir pasekmės. Straipsnyje pateikiami atlikto tyrimo – pedagoginio stebėjimo dvejų-penkerių metų amžiaus grupėje rezultatai. Atskleidžiama, kokia yra socialinio atstūmimo kaip patyčių raiška ikimokyklinio amžiaus vaikų grupėje – išryškintos dažniausiai pasitaikančios socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos elgesio formos – pašalinimas iš žaidimo arba nepriėmimas žaisti kartu, atsisakymas susikabinti rankomis ir garsiai išreiškiamas nenoras draugauti. Atliktas tyrimas atskleidė, kad dažniausiai socialinio atstūmimo kaip patyčių raiškos situacijas inicijuoja socialiai kompetentingi ikimokyklinio amžiaus vaikai, kurie yra vyresnio amžiaus ir yra pasiekę tam tikrą socialinį sumanumą bei savo agresiją geba panaudoti nukreipdami prieš kitus, tačiau lyties įtaka nepastebėta. Atliekant tyrimą išryškėjo, kad socialinio atstūmimo situacijos linkusios pasikartoti, o ikimokyklinio ugdymo mokytojo intervencija šiose situacijose vyksta įvairiai – vykdant pokalbį su socialinio atstūmimo iniciatoriumi ir vykdant pokalbį su vaiku, patyrusiu socialinį atstūmimą, drausminimo priemonių taikymu, kreipiantis pagalbos į specialistus, administraciją, tėvus ir kt.
Communication competence in the activities of law enforcement institutions
The article aims to investigate and assess communication competence in law enforcement by creating a clear understanding of current challenges, possible ways of improvement, and means of increasing the effectiveness of professional interaction. To achieve this aim, the following objectives were set: to discuss the concept of communication competence, review the theoretical aspects of communication competence in law enforcement, and investigate the peculiarities of communication competence in law enforcement institutions. The analysis of the scientific literature has shown that, in a general sense, competence is the ability of a person with self-organisation skills to act in an organised and purposeful way. Professional communication consists of specific aspects that are related to professional competencies. In law enforcement, communication is an essential part of law and order and public safety. Basic principles such as humanness, professionalism, clarity, confidentiality, trust, and proportionality ensure effective performance. Law enforcement officers need not only in-depth professional knowledge but also effective communication skills. Communication is legally regulated by codes of ethics, public relations legislation, and professional standards. Constant public criticism increases the pressure on institutions to communicate effectively and be accountable. The study shows that strong communication and cooperation skills are essential in law enforcement. The right management attitude, collaborative management, legal education, and specific rules are all components of mandatory communication competence. For law enforcement officers, it is not only knowledge that is important but also the ability to communicate safely and tactfully. Law enforcement communication is important for public safety, reputation, and transparency. The study showed a lack of expertise, particularly in relation to new technologies and emotional management. By promoting continuous improvement, cooperation with partners, and devoting more resources to improving communication skills, law enforcement institutions can serve the public more effectively.
Copyright (c) 2024 Augustė Taraskevičiūtė, Rasa Dobržinskienė
Dvasingumo reikšmė priimant vaiko negalią šeimoje
Nors dvasingumo sąvoka istoriškai buvo glaudžiai susijusi su religija, šiandien dvasingumo teorinis konstruktas tampa daugialypis. Pastaruoju metu atliekamuose tyrimuose pastebima tendencija analizuoti dvasingumą – kaip vieną iš gyvenimo kokybės elementų šeimose, auginančiose vaikus su negalia. Dvasingumas analizuojamas per įvairias dvasines praktikas, kurios reikšmingai prisideda ieškant gyvenimo prasmės, išgyvenant sunkumus ar papildant šeimos vidinius resursus. Nepaisant didėjančio dvasingumo tyrimų kiekio, šeimos dvasingumo ir negalios priėmimo sąsajos išlieka latentiškos. Tai įpareigoja plačiau analizuoti dvasingumą negalios kontekste ir nagrinėjamo tyrimo lauke kelti probleminius klausimus: kokios šeimoje taikomos dvasinės praktikos padeda lengviau priimti vaiko negalią ir kokie dvasingumo sąlygoti pokyčiai šeimoje lemia tėvų pasirengimą priimti vaiko negalią? Tyrimui atlikti pasirinktas kokybinis tyrimo metodas, atliekamas naudojant pusiau struktūruotą interviu. Tėvams buvo suteikta galimybė išsakyti savo patirtis, išgyvenimus, vertinimus ir nuomonę. Tyrime pasirinkta turinio (angl. content) analizė dėl sistemingo pusiau struktūruoto interviu metu gautos informacijos analizės ir interpretavimo metodo. Tyrimo dalyviai atrinkti pagal aprašytus kriterijus. Tiriamųjų atranka buvo atliekama taip, kad kiekvienas naujas atvejis suteiktų papildomos ar naujos informacijos, nes tik tai leidžia generuoti koncepcines kategorijas. Tyrime dalyvavo 8 šeimos. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad šeimų, auginančių vaikus su negalia, dvasingumas pasireiškia per religines, edukacines, meditacines ir terapines praktikas. Taip pat nustatyta, kad šeimos ieškodamos kelių, kaip priimti vaiko negalią, kalba ir apie savirealizacijos momentus kaip dvasinės gerovės komponentus, kurie sustiprina šeimos narių savimonės augimą. Pastebėta, kad dvasingumas tėvams padeda išlikti emociškai atspariais įvairiose gyvenimo situacijose. Emocinis atsparumas tyrimo rėmuose pasireiškia per emocijų suvaldymą, kantrybę išlaukti momento, nusiraminimą, pozityvų mąstymą, trikdančių situacijų nesureikšminimą bei nuoseklų tikslo siekimą. Išryškėjo, kad tėvų dvasingumas ir įvairių dvasinių praktikų raiška įgalina tėvų socialinį aktyvumą ir asmenines iniciatyvas. Tėvų dvasingumas, kaip asmeninė stiprybė, tampa svarbiu veiksniu gebėti priimti vaiko negalią ir matyti jo ateities perspektyvas.
Copyright (c) 2024 Skaidrė Račkauskienė, Giedrė Gelžinienė
Šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių bei KMI sąsajos po kelio sąnario endoprotezavimo
Daugiau kaip 50 proc. pacientų, kuriems atliekamas kelio sąnario endoprotezavimas, yra nutukę (Odum ir kt., 2013). Be lokalaus uždegimo, sukelto šlaunies tiesiamojo raumens pažeidos operacijos metu, organizmą veikia lėtinis, sisteminis, nutukimo paveiktas uždegimas. Blogėja sisteminė kraujotaka, mažėja raumeninio audinio jėga ir storis, didėja intraraumeninių riebalų kiekis, vystosi atsparumas insulinui (Vincent ir kt., 2012). Palangos reabilitacijos ligoninėje atliktas kiekybinis, vienmomentinis skerspjūvio tyrimas. Duomenys buvo renkami nuo 2020-06-30 iki 2020-09-30. Tyrime dalyvavo 21 (68,2 ± 4,61 metų) pacientas po kelio sąnario endoprotezavimo operacijos. Atsižvelgiant į KMI (kūno masės indeksą), tiriamieji suskirstyti į tris grupes. I grupės tiriamieji turėjo antsvorį, II grupės – I laipsnio nutukimą, III grupės – II laipsnio nutukimą. Kiekvienoje grupėje buvo po 7 tiriamuosius. Šio tyrimo tikslas – įvertinti šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių bei KMI sąsajas po kelio sąnario endoprotezavimo. Tyrimo metu taikyti šie tyrimo metodai: KMI skaičiuoklė ir miotonometrija. Rankiniu MYOTON-PRO miotonometru vertintas šlaunies tiesiojo raumens tonusas (raumens osciliacijos dažnis), elastingumas (raumens gęstančių virpesių logaritminis dekrementas) ir kietumas. Statistinė duomenų analizė atlikta naudojant SPSS 25,0 statistinės analizės paketus. Ryšiui tarp parametrų įvertinti naudotas neparametrinis Spirmeno koreliacijos koeficentas r, įvertintas jo patikimumas. Esant p < 0,05 koreliacijos koeficientas vertintas kaip statistiškai reikšmingas. Tyrimo rezultatai atskleidė labai stiprų atvirkštinį antsvorio ryšį su tiesiojo šlaunies raumens tonusu (r = -0,82 p < 0,05) ir elastingumu (r = -0,75 p = 0,05) bei I laipsnio nutukimo ryšį su tiesiojo šlaunies raumens kietumu (r = -0,75 p = 0,05). Visų grupių tiriamųjų šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajų su KMI rezultatai parodė stiprų atvirkštinį KMI ryšį su tiesiojo šlaunies raumens kietumu (r = -0,79 p < 0,01), tonusu (r = -0,66 p < 0,01) ir vidutinio stiprumo ryšį su šlaunies tiesiojo raumens elastingumu (r = -0,50 p < 0,05). Esant II laipsnio nutukimui tiesiojo šlaunies raumens viskoelastinės savybės buvo blogesnės nei esant antsvoriui ar I laipsnio nutukimui.
šlaunies tiesiojo raumens viskoelastinės savybės