Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research
Recenzuojamas mokslinis žurnalas „Mokslo taikomieji tyrimai" (eISSN 3030-1823) pakeistu pavadinimu ir nauju eISSN leidžiamas nuo 2025 m. du kartus per metus. „Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose“ (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) nuo 2004 m. buvo leidžiamas vieną kartą per metus, o nuo 2021 m. buvo leidžiamas du kartus per metus. Žurnalo leidyba finansuojama Kauno kolegijos lėšomis. Moksliniai straipsniai publikuojami nemokamai. Žurnalas registruotas tarptautiniame atvirosios prieigos recenzuojamų mokslo žurnalų registre Directory of Open Access Journals (DOAJ) <https://doaj.org/>. Jame indeksuojami viso teksto žurnalo straipsniai. Mokslo žurnalas registruotas Crossref, straipsniams suteikiami DOI numeriai. Tai daugiadalykis mokslinis leidinys, kuriame skelbiami originalūs, kitur neskelbti moksliniai straipsniai šiose ir susijusiose kryptyse: socialiniai mokslai (vadyba, verslas, komunikacija ir informacija, rinkodara, edukologija, socialinės paslaugos); sveikatos mokslai (visuomenės sveikata, slauga, kosmetologija, reabilitacija, maistas ir mityba, burnos priežiūra, medicinos technologijos); inžinerijos mokslai (matavimų, transporto, statybos, gamybos, elektros inžinerija); informacinės technologijos (duomenų mokslas, skaitmeninės medijos); humanitariniai mokslai (vertimas, kalbų studijos). Publikuojami straipsniai, parašyti lietuvių ir anglų kalbomis. Visus žurnale publikuojamus straipsnius recenzuoja ne mažiau kaip du išoriniai recenzentai. Žurnale taikomas dvigubas aklasis recenzavimas. Autoriai turi pataisyti straipsnius, atsižvelgdami į recenzijose pateiktas pastabas arba motyvuotai paaiškinti, kodėl į pastabas neatsižvelgta. Sprendimą dėl straipsnio publikavimo žurnale priima žurnalo redakcinė kolegija. Anksčiau skelbti arba kitų leidinių redakcijoms įteikti darbai nepriimami. Autorių pateikti rankraščiai tikrinami teksto sutapties nustatymo įrankiu Turnitin ir nustačius plagiato atvejus yra atmetami. Galutinę atsakomybę už straipsnio turinio originalumą prisiima straipsnio autorius (autoriai), pasirašydamas(i) garantinį raštą. Žurnalas suteikia autoriams teisę savo straipsnį įkelti į institucinę talpyklą ar kitaip platinti be jokių apribojimų. Žurnalas atvirajai prieigai teikia jau recenzuotus straipsnius. Autorius paskelbia savo pirminį originalų straipsnį žurnale ir išsaugo autorines teises, o vartotojai nemokamai naudojasi šia informacija internete. Leidinio dokumentai: reikalavimai straipsniams; garantinis raštas; informacija apie autorių(ius) ir straipsnį; straipsnio recenzijos forma The peer-reviewed scientific journal Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research (eISSN 3030-1823) is published with new title and ISSN since 2025. Scientific journal is published twice a year. “Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose” / Applied Research in Lithuanian Higher Education Institutions (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) was published annually from 2004. Since 2021, it is published twice a year. The journal is funded by Kauno kolegija. The publication of articles is free of charge. The journal is registered in the Directory of Open Access Journals (DOAJ) at <https://doaj.org/>, and the articles published in the journal are indexed. Articles are assigned DOI numbers. This is a multidisciplinary research journal containing original research articles (not published anywhere else before). The research areas of the journal: social sciences (management, business, communication and information, marketing, education, social services); health sciences (public health, nursing, cosmetology, rehabilitation, food science, oral care, medical technology); engineering sciences (measurement, transportation, construction, manufacturing, electrical engineering); information technologies (data science, digital media); humanities (translation, language studies). The languages of the journal are Lithuanian and English. Each article is evaluated by at least two external reviewers. The journal uses double-blind peer review. Authors are recommended to improve the articles according to the reviewers’ remarks or provide arguments why they do not agree with them. The final decision is made by the editorial board. The articles published or submitted to other journals are not accepted. The manuscripts submitted by authors are checked by a text-matching tool Turnitin. The papers with the evidence of plagiarism detected are rejected. The responsibility for the originality of the content lies on the author/s, who sign a Letter of Guarantee. The journal gives authors the right to distribute their article without any restrictions. The journal provides open access to peer-reviewed articles. The author publishes his original article in the journal and retains copyright. The users use the publication online for free. Publication documents: Requirements for Articles; Letter of Guarantee; Information about Author (s) and Article; Article Review Form
Dekoratyviųjų sumedėjusių augalų būklės vertinimas
Lietuvos želdynuose auginama apie 3 500 rūšių, porūšių, varietetų, formų ir veislių sumedėjusių augalų, kurie dažnai naudojami kaip dekoratyviniai elementai miestų parkuose, skveruose ir privačių sodybų aplinkoje (Navasaitis, 2008). Šių augalų dekoratyvumas ir prisitaikymas prie aplinkos sąlygų priklauso nuo daugelio biologinių ir morfologinių ypatybių. Tačiau net ir tinkamai parinkti bei prižiūrimi augalai ilgainiui gali prarasti dekoratyvines savybes dėl senėjimo, ligų, kenkėjų ar gamtos stichijų poveikio, todėl būtina periodiškai vertinti jų būklę. 2025 metais buvo atlikta Kauno kolegijos parko (Pramonės pr. 22) želdinių būklės ekspertizė, remiantis Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos patvirtinta metodika. Tyrimo metu vertinta 8 rūšių medžių, priklausančių 23 individams, būklė: paprastosios eglės (Picea abie L.), karpotieji beržai (Betula pendula L.), paprastosios pušys (Pinus sylvestris L.), raudonasis ir paprastasis ąžuolai (Quercus rubra, Quercus robur L.), uosialapiai klevai (Acer negundo L.), paprastasis uosis (Fraxinus exelsior L.). Nustatyta, kad 40 proc. medžių yra vidutinės būklės ir reikalauja sanitarinio genėjimo, 13 proc. – patenkinamos, jiems reikalingas papildomas žaizdų gydymas. Bendras želdinių fitosanitarinis vertinimas parodė, jog 30 proc. augalų būklė yra patenkinama arba bloga. Nors šie medžiai teigiamai veikia mikroklimatą ir mažina triukšmą, dalis jų estetiškai nepatrauklūs, tankiai susodinti, netinkamai genimi, skatina varninių paukščių plitimą. Tyrimas parodė, kad augalų sortimentas iš esmės atitinka funkcinius tikslus, tačiau siekiant išlaikyti estetinę bei ekologinę vertę būtina nuolatinė priežiūra – genėti lajas, šalinti pažeistas šakas ir gydyti kamienų žaizdas.
Copyright (c) 2025 Donatas Klimavičius, Živilė Juknevičienė, Rokas Drevinskas, Dalė Šumskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Istorinės-meninės parodos pusiau viešojoje erdvėje lankytojų įsitraukimas: parodos „Čiurlionio pasaulis“ atvejo analizė
Tyrime analizuotas ir tirtas istorinės-meninės parodos pusiau viešojoje erdvėje lankytojų įsitraukimas, remiantis parodos „Čiurlionio pasaulis“ atveju. Tyrimo metu buvo aptartas viešosios ir pusiau viešosios vietos apibrėžimas. Nustatyta, kad atsitiktinėje vietoje eksponuojama kultūros paroda, kuri nesukuria jokio psichologinio ryšio tarp parodos eksponatų ir erdvės, į kurią lankytojai gali patekti visada arba dalį paros, yra „išvietinta“ paroda arba tiesiog paroda pusiau viešojoje erdvėje. Arba kitaip, parodos eksponavimas atsitiktinėje vietoje apibrėžiamas kaip kultūros „išvietinimas“ – iškėlimas iš vietos. Parodos „Čiurlionio pasaulis“ komunikacija vyko partnerių, nacionalinės ir regioninės / miesto spaudos kanaluose bei socialiniuose tinkluose. Parodos eksponavimo laikotarpis – pusmetis, nuo gegužės iki spalio mėnesio. Empirinio tyrimo metu vieną valandą, lankomiausiu prekybos centro metu, fiksuojamas parodos lankytojų skaičius bei apibendrinami komentarai apie parodos lankymą. Stebėjimas vykdomas pirmadienį, nuo 18.15 iki 19.15 val. Pagal viešojoje erdvėje pateiktus statistinius duomenis buvo nustatyta, kad tą valandą prekybos centrą aplankė 6 000 pirkėjų (potencialių parodos lankytojų). Tyrimui buvo fiksuojami lankytojai, kurie parodos apžiūrai skyrė daugiau nei pusantros minutės (90 sekundžių). Tyrimo metu nebuvo pastebėta jokios koreliacijos tarp lyties, amžiaus ir lankytojo elgesio. Tyrimo metu nebuvo užfiksuota atvejo, kada lankytojas parodos apžiūrai skyrė daugiau nei penkias minutes. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad parodą aplanko 0,1 proc. prekybos centro lankytojų. Konversijos rodiklis, mažesnis nei vienas, laikomas mažu. Todėl galima teigti, kad šio atvejo kontekste prekybos centro lankytojai mažai įsitraukė į parodos lankymą pusiau viešojoje vietoje. Šie tyrimo rezultatai pagrindžia teiginį, kad parodos lankymo sėkmė priklauso nuo erdvės, kurioje ji yra eksponuojama. Šis atvejis pagrindžia teiginį, kad istorinių parodų prekybos centruose lankytojų įsitraukimas yra itin mažas.
Copyright (c) 2025 Agnė Vilkišienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinė adaptacija
Lietuvoje priklausomybę turinčių žmonių rasime beveik kiekvienoje šeimoje, tačiau su žalingu vartojimu susijusios problemos slepiamos, jų gėdijamasi. Priklausomybių turinti šeima dažniausiai sudaro nestabilią aplinką emociniam vaiko augimui. Gyvenant aplinkoje, kurioje yra priklausomybių turinčių šeimos narių, vaikams labai sudėtinga susikurti sveikos šeimos modelį. Gyvenant tokioje aplinkoje, nuolat lydi nesaugumo jausmas, įtampa, kurie suaugus gali kelti neigiamų pasekmių. Šiame straipsnyje siekiama išsiaiškinti, su kokiais iššūkiais susiduria vyrai, augę priklausomybių turinčiose šeimose, bandydami socialiai prisitaikyti visuomenėje. Tyrimas nagrinėja vyrų asmenines patirtis, jų savivertės formavimąsi ir pagalbos poreikį. Norint atskleisti priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų asmenines patirtis ir išsiaiškinti pagalbos poreikį, didžioji dalis dėmesio skiriama identifikuoti socialinės adaptacijos problemas, su kuriomis susiduriama kuriant tarpusavio santykius su mylimąja, kolegomis, darbdaviu bei draugais. Tyrimo objektas – priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinė adaptacija. Tyrimo tikslas – išsiaiškinti priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinės adaptacijos ypatumus. Atliekant tyrimą buvo pasitelkta kokybinė turinio analizė. Tyrimo duomenims surinkti naudotas struktūruotas interviu metodas, kuris buvo atliekamas tiek žodžiu, tiek raštu. Tyrime dalyvavo 6 pilnametystės sulaukę vyrai, kurie augo priklausomybių turinčiose šeimose. Tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad priklausomybių turinčiose šeimose augę vyrai susiduria su sunkumais bandydami adaptuotis visuomenėje. Didžioji dalis tyrimo dalyvių pripažino, kad susiduria su nepilnavertiškumo jausmu, jaučia gėdą ir nepatogumą pradedant naujas veiklas, siekia teigiamo vertinimo tiek darbe, tiek asmeniniuose santykiuose.
Copyright (c) 2025 Ieva Nazarenko, Leda Norgiala http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogimdyvinę depresiją išgyvenančių moterų psichosocialinės pagalbos poreikis auginant vaikus
Pogimdyvinė depresija yra viena iš dažniausių psichikos sveikatos problemų, stipriai paveikiančių moters emocinę ir fizinę gerovę ir turinčių stiprų poveikį moters ir jos šeimos bei visuomenės gerovei. Lietuvoje vis dar trūksta sistemingo dėmesio pogimdyvinės depresijos prevencijai ir psichosocialinės pagalbos teikimui moterims po gimdymo. Šiame straipsnyje analizuojami psichosocialinės pagalbos poreikiai bei su jais susiję iššūkiai, su kuriais susiduria moterys, patiriančios pogimdyvinę depresiją ir auginančios vaikus. Siekiant užtikrinti tinkamą psichosocialinę paramą, išsamiai įvertinti kasdieniai iššūkiai, su kuriais susiduria pogimdyvinę depresiją išgyvenančios motinos, ir nustatyta, kokios pagalbos joms labiausiai trūksta bei kokios paramos jos tikisi vaikų auginimo laikotarpiu. Tyrimo objektas – psichosocialinės pagalbos poreikis, iškylantis moterims, patiriančioms pogimdyvinę depresiją, vaikų auginimo kontekste. Tyrime pateikiami kokybiniai duomenys, surinkti taikant pusiau struktūruoto interviu metodą. Tyrimo imtį sudarė penkios moterys, per pastaruosius penkerius metus patyrusios pogimdyvinę depresiją. Tyrimo analizės rezultatai atskleidė, kad moterys, išgyvenančios pogimdyvinę depresiją, susiduria su įvairiapusiais emociniais sunkumais, tarp kurių dažniausiai minėti nerimo ir baimės jausmai, kaltė, fizinis ir emocinis nuovargis, taip pat santykių šeimoje įtampa bei susilpnėjęs emocinis ryšys su vaiku. Tyrimo dalyvių pasisakymuose išryškėjo sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas bei nepakankamas dėmesys psichikos sveikatos intervencijoms pogimdyviniu laikotarpiu. Nors tyrime dalyvavusios moterys minėjo artimųjų paramą ar kreipimąsi į gydymo įstaigas, bendrai išryškėjo ribotas prieigos prie psichosocialinės pagalbos galimybių spektras bei informacijos apie galimas pagalbos formas trūkumas.
Copyright (c) 2025 Diana Stalioraitė, Leda Norgiala http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dramos metodų taikymas ikimokyklinio amžiaus vaikų patyčių prevencijai
Straipsnyje analizuojama aktualumo neprarandanti tema – patyčių prevencija. Tyrimai rodo, kad patyčios apima vis jaunesnio amžiaus vaikus ir yra pastebimos jau ikimokykliniame amžiuje. Tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų dažniausiai pastebima tiesioginių patyčių forma, kai vaikai atvirai demonstruoja nenorą draugauti, prasivardžiuoja ir mušasi. Šis elgesys dažniausiai pastebimas tarp 5–6 metų vaikų. Straipsnyje patyčių prevencija analizuojama iš naujos perspektyvos – pasitelkiant dramos metodų taikymą. Dramos veiklos – ne tik žaismingos ir įtraukiančios ikimokyklinio amžiaus vaikus, bet ir leidžia jiems saugiai tyrinėti savo emocijas, jausmus ir socialinius vaidmenis įvairiose situacijose. Straipsnyje aptariami keturi pagrindiniai dramos metodai, taikomi ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdyme – lėlių teatras, vaidmenų žaidimai, improvizacija ir pasakų inscenizacija, bei jų poveikis vaikų emocinei, socialinei raidai, empatijos, kūrybiškumo ir bendradarbiavimo įgūdžių ugdymui, kurie yra svarbūs patyčių prevencijai. Remiantis teoriniais šaltiniais bei atlikto kiekybinio tyrimo (anketinės apklausos) duomenimis, atskleidžiama, kad dauguma ikimokyklinio ugdymo pedagogų naudoja dramos metodus ugdymo procese, o ikimokyklinio amžiaus vaikai į šias veiklas įsitraukia aktyviai. Tyrimas parodė, kad drama padeda vaikams geriau pažinti ir išreikšti emocijas, ugdyti empatiją bei spręsti socialinius konfliktus. Beveik visi respondentai pripažįsta dramos metodų svarbą patyčių prevencijoje, nors jų taikymą riboja laiko, žinių ir įstaigų palaikymo trūkumas. Tyrimo rezultatai atskleidžia stiprų potencialą integruoti dramą kaip veiksmingą ugdymo ir socialinės prevencijos priemonę ikimokyklinio amžiaus vaikų grupėse.
Copyright (c) 2025 Skirmantė Jocė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pradinių klasių specialiųjų ugdymo(si) poreikių mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinės savijautos tyrimas
Straipsnyje, išanalizavus mokslinę literatūrą bei atlikus kiekybinį tyrimą, gilinamasi į pradinių klasių specialiųjų ugdymosi poreikių mokinių, besimokančių su bendraamžiais, emocinę savijautą. Pradinis ugdymas yra vienas emociškai jautriausių raidos laikotarpių, nes SUP mokiniams pradėjus lankyti mokyklą keičiasi įprasta dienotvarkė, prie kurios būtina prisitaikyti. Reikia užmegzti santykius su mokytoja ir bendraklasiais, prisiimti pirmąsias atsakomybes, susijusias su mokymusi bei elgesio normomis ir pan. Kasdienės mokyklinės patirtys gali sąlygoti nemalonias emocijas, tad reikėtų užtikrinti, kad mokykloje liūdesys, nerimas, pyktis, vienatvė ir kt. nebūtų išgyvenama pernelyg dažnai, nes tai gali turėti ilgalaikių neigiamų pasekmių, o būtent – sąlygoti SUP mokinių psichikos sveikatos problemas, stresą, vienišumą, santykių su bendraamžiais sunkumus, nepasitikėjimą atliekant mokyklines užduotis ir pan. Be to, tai gali provokuoti netinkamą elgesį ar net bloginti fizinę savijautą. Tad pradinių klasių mokytojams svarbu ne tik pastebėti SUP mokinius, kurie pernelyg dažnai išgyvena nemalonias emocijas, bet ir suteikti reikiamą pagalbą. Lietuvoje pasigendama mokslinių tyrimų apie tai, kokia yra būtent pradinių klasių SUP mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinė savijauta. Tad tyrimo tikslas – ištirti pradinių klasių SUP mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinę savijautą. Siekiant šio tikslo atliktas kiekybinis tyrimas, kurio metu pradinių klasių SUP mokiniai (n = 90) savarankiškai ar padedant mokyklų, kuriose jie mokosi, psichologams, dalyvavo apklausoje raštu. Tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė, apklausa raštu. Tyrimo rezultatai leidžia teigti, kad pradinių klasių SUP mokinių emocinė savijauta yra patenkinama. Tad pradinių klasių mokytojams, padedant mokyklų psichologams bei tėvams, reikėtų ieškoti būdų, kaip visiems bendradarbiaujant būtų galima pagerinti pradinių klasių SUP mokinių emocinę savijautą.
Copyright (c) 2025 Dalia Klumbienė, Rasa Kulevičienė, Giedrė Tumosienė, Robertas Kavolius http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Namų ūkių kreditavimo galimybių ir perspektyvų vertinimas
Straipsnyje nagrinėjamos namų ūkių kreditavimo galimybės Lietuvos komerciniuose bankuose, identifikuojant pagrindinius makroekonominius ir finansinius veiksnius, darančius įtaką paskolų prieinamumui, bei prognozuojamos kreditavimo perspektyvos 2025 m. Tyrimo aktualumas grindžiamas kreditavimo svarba šalies ekonomikos augimui, finansiniam stabilumui. Nors užsienio literatūroje namų ūkių kreditavimo tema nagrinėjama plačiai, Lietuvoje per pastaruosius penkerius metus šioje srityje atliktų mokslinių tyrimų vis dar stokojama. Teorinėje dalyje remtasi mokslinės literatūros analize, kuri parodė, kad namų ūkių kreditavimo mechanizmas priklauso nuo infliacijos, palūkanų normų, BVP, užimtumo, demografinių rodiklių, bankų kapitalo bazės, skolinimo politikos ir kredito reguliavimo sistemos. Empirinė analizė atlikta taikant antrinių duomenų analizę, koreliacinę ir regresinę analizę, situacijų modeliavimą bei prognozavimą, remiantis Lietuvos statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis. Koreliacinė analizė atskleidė teigiamus ryšius tarp bendros paskolų sumos ir BVP, darbo užmokesčio, užimtumo lygio bei infliacijos, tarp vartojimo paskolų ir BVP, darbo užmokesčio ir palūkanų normų, ir nustatė, kad būsto paskolų pokyčius lėmė kiti nenagrinėti veiksniai. Regresinė analizė parodė, kad bendros namų ūkių paskolų apimtys priklauso nuo gyventojų pajamų augimo ir bankų paskolų portfelio plėtros, vartojimo paskolų – nuo darbo užmokesčio ir BVP, o paskolos kitiems tikslams keitėsi statistiškai nereikšmingai. Situacijų modeliavimas identifikavo pagrindinį paskolų prieinamumą ribojantį veiksnį – mėnesinių įmokų ir pajamų santykį. Prognozuojant 2025 m. kreditavimo perspektyvas, taikyti optimistinis, realistinis ir pesimistinis scenarijai, pagrįsti darbo užmokesčio ir bankų paskolų portfelio augimo tempu. Analizė parodė, kad realistinis scenarijus geriausiai atitinka faktinę raidą, o kreditavimo dinamika priklauso tiek nuo vidinių ekonominių rodiklių, tiek nuo išorinių veiksnių, tokių kaip infliacijos pokyčiai, energijos kainų svyravimai ir geopolitinė įtampa.
Copyright (c) 2025 Danutė Binkienė, Gabija Babkinaitė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Artificial intelligence in accounting education: challenges we face
Integrating artificial intelligence (AI) into education is a modern shift in pedagogy, complementing traditional teaching methods with interactive and personalised learning experiences. This paper presents the challenges of incorporating artificial intelligence into accounting education. Through intelligent tutoring technologies and teacher knowledge, artificial intelligence can help improve learning outcomes by providing a tailored learning environment and instant feedback. Furthermore, it is widely used in the actual workplace of an accountant for processing accounting data and enhancing accounting techniques. Still, its application in accounting education is still limited. This paper provides insights, particularly relevant to accounting teachers trying to maximise the contribution of artificial intelligence to enhance the quality of accounting curricula's teaching. The study will be based on an analysis of existing academic literature and a survey of higher education teachers. It will seek to understand the reasons for the under-application of AI in accounting education. The limitations of the study are related to its geographical coverage, as only higher education teachers from Lithuania, Latvia, Estonia, Finland, and Poland participated in the survey. Additionally, the selection of respondents is limited to accounting lecturers, excluding the perspectives of students and employers. The study showed that accounting teachers find it difficult to adapt to the use of AI in the context of their teaching. These difficulties relate to several dimensions: the lack of competencies of the teachers themselves, the limitations of the educational institution, the complexity of the teaching process, and the students themselves. This study stands out because it analyses the AI integration challenges in accounting education in the Baltic and Nordic context, where no studies of this kind have been carried out before. The results of the study will be useful for higher education institutions seeking to modernise accounting curricula.
Copyright (c) 2025 Jevgenija Furgasė, Indrė Knyvienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Emotional and semantic analysis of economic security discourse narratives
This article examines how Lithuanian online media from 2020 to 2024 constructs narratives of economic security through emotional and semantic forms of expression. The issue is grounded in the observation that financial security in the public sphere is increasingly represented not only through factual indicators but also through linguistic, emotional, and visual structures that shape collective perceptions of (in)security. Despite the growing role of media in regulating the emotional climate, there is a lack of systematic research in Lithuania that reveals how emotions and metaphors influence the logic of discourse and citizen responses. This study aims to analyse how narratives of economic security are formed in Lithuanian media through emotional and semantic expression. A mixed-methods approach is applied, combining thematic narrative analysis, emotion classification, latent semantic analysis (LSA), and the principles of critical discourse analysis (CDA). Data were collected from three major news portals: Delfi, 15min, and LRT. Articles were selected based on thematic keywords (“crisis,” “security,” “threat,” “inflation”) and analysed both quantitatively and qualitatively. The visualisation of emotion frequency was performed using the Python environment. The results revealed five dominant emotions — fear, anxiety, anger, trust, and hope — along with their dynamics in relation to major crisis events. Emotions in the discourse are not random; they are structured through metaphors (“inflation front,” “crisis blow”), discursive oppositions (for example, security versus threat, state versus citizen), and recurring semantic cores. A comparative analysis of the portals highlighted stylistic differences: Delfi tends to use dramatization and affective rhetoric more frequently, 15min balances emotional urgency with analytical structure, while LRT adopts a tone of trust and hope. The study suggests that the economic security discourse in the media functions as a means of emotional governance, helping to shape civic expectations, reinforce representations of (in)security, and influence public responses to crises.
Copyright (c) 2025 Giedrė Paurienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Profesinės karo tarnybos karių požiūris į burnos sveikatą bei jų nusiskundimai burnos problemomis
<span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA; mso-bidi-font-weight: bold;">Burnos sveikata – neatsiejama bendros karių sveikatos ir tarnybinio pasirengimo dalis, tačiau šiai sričiai dažnai skiriama per mažai dėmesio. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Įvairių šalių tyrimai rodo, kad karinis personalas dažnai susiduria su dantų ėduonimi ir kitomis burnos sveikatos problemomis. Burnos ligos kariuomenėje ne tik dažnos, bet ir daro didelį poveikį tarnybiniam pasirengimui. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;"> Higienos įgūdžiai ir burnos sveikata yra svarbūs aktyviems kariams, turint omenyje jų sveikatos ir bendruomenės gerovės svarbą. Pasaulio sveikatos organizacija taip pat teigia, kad higienos įgūdžiai izoliacijos metu yra ypač svarbūs ilgalaikių misijų, pratybų ar kitų situacijų atveju, kai kariai yra atskirti nuo įprastų higienos paslaugų arba neturi galimybės reguliariai pasirūpinti savo burnos higiena. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Karinė tarnyba gali padidinti burnos ligų rizikos veiksnius, nes jai dažnai būdingas ilgas dislokavimas užsienio vietose, kur ribota prieiga prie prevencinių paslaugų, burnos higienos produktų ir visapusiškos dantų priežiūros. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Tyrimai rodo, kad burnos ligos kariuomenėje yra gana paplitusios, o jų pasekmės – ne tik fizinis diskomfortas, bet ir sumažėjęs darbingumas bei sutrikusi kasdienė veikla. Skausmas, kramtymo sunkumai ar kalbos problemos gali trukdyti kariui efektyviai veikti, ypač esant dideliam fiziniam ir psichologiniam krūviui, todėl burnos sveikata turi būti laikoma svarbia karinio pasirengimo dalimi. Šiame kiekybiniame tyrime buvo siekiama atskleisti profesinės tarnybos karių burnos sveikatos priežiūros ir nusiskundimų ypatumus tarnybos metu. Klausimynas parengtas tyrimo autorių. Tyrimo metu taikyti Chi kvadrato (χ²) ir McNemar kriterijai.<span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA; mso-bidi-font-weight: bold;"> Tyrimo rezultatai: <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">pratybų metu rūpinimasis burnos sveikata tampa sudėtingesnis dėl nuovargio ir laiko stokos – blogėja higiena, rečiau valomi dantys, mažiau naudojami burnos skalavimo skysčiai ir tarpdančių siūlas. Ne visi kariai naudojasi gydytojo odontologo paslaugomis tarnybos metu. Dažniau paslaugomis naudojasi vyresnio amžiaus ir moteriškos lyties kariai. Pratybų metu burnos sveikatos priežiūra pasunkėja dėl nuovargio, laiko stokos ir riboto priemonių prieinamumo. Pagrindiniai informacijos šaltiniai burnos sveikatos klausimais – gydytojai odontologai bei internetas.
Copyright (c) 2025 Klaudija Jankauskaitė, Evelina Daugėlienė, Šarūnė Barsevičienė, Aušra Rudžianskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
5–7 metų vaikų pėdos padėties indekso vertinimas: vienmomentinis skerspjūvio tyrimas
Vaikystė yra itin svarbus žmogaus raidos laikotarpis, kai formuojasi atramos ir judėjimo aparato struktūra bei funkcija. Pėdos padėtis ir funkcionalumas gali turėti ilgalaikį poveikį vaiko laikysenai, judėjimo kokybei ir bendram fiziniam aktyvumui. Šio tyrimo tikslas buvo įvertinti 5–7 metų vaikų pėdos padėties indeksą, taikant vienmomentinį skerspjūvio tyrimą. Duomenys buvo renkami nuo 2022 m. rugsėjo 16 d. iki 2023 m. sausio 13 d. Plungės miesto ir rajono ikimokyklinio ugdymo įstaigose bei pradinėse mokyklose. Prieš tyrimą buvo gauti vaikų tėvų ar globėjų raštiški sutikimai dėl jų vaikų dalyvavimo tyrime. Tyrimo imtį sudarė 517 vaikų, kurių amžius siekė nuo 5 iki 7 metų. Vaikų pėdų padėtis buvo vertinama naudojant pėdos padėties indeksą (FPI-6) – patikimą, validuotą klinikinį instrumentą, skirtą statinės pėdos padėties klasifikavimui (Redmond ir kt., 2008). Šis metodas remiasi šešiais aiškiai apibrėžtais vizualiniais bei palpaciniais kriterijais, vertinamais 5 balų skalėje nuo –2 iki +2. Galutinė balų suma gali svyruoti nuo –12 (ryški supinacija) iki +12 (ryški pronacija), leidžianti nustatyti, ar pėda yra neutralioje, pronuotoje ar supinuotoje padėtyje. Statistinė duomenų analizė buvo atlikta naudojant programinę įrangą SPSS 27.0. Aprašomoji statistika naudota tiriamųjų pasiskirstymui pagal lytį, amžių ir pėdos padėties indeksą (FPI) apibūdinti. Rezultatai pateikti procentais. Inferencinė statistika: χ² (Chi kvadrato) nepriklausomumo kriterijus taikytas siekiant įvertinti FPI reikšmių skirtumus tarp berniukų ir mergaičių bei tarp amžiaus grupių. Vidutinių FPI reikšmių skirtumai tarp dešinės ir kairės pėdos vertinti taikant porinių duomenų analizę. Rezultatai parodė, kad 68,3 proc. vaikų turėjo neutralią pėdos padėtį, 28,1 proc. – pronuotą, o 3,1 proc. – ryškiai pronuotą. Supinuota pėda nenustatyta. Berniukams dažniau pasitaikė pronuota pėda, o mergaitėms – neutrali (p < 0,05). Nors vidutinės FPI reikšmės tarp kojų nesiskyrė, 28,4 proc. vaikų buvo fiksuotas reikšmingas asimetrijos skirtumas. Statistiškai reikšmingų skirtumų tarp amžiaus grupių nenustatyta.
Copyright (c) 2025 Daiva Lenčiauskienė, Lina Levickienė, Roberta Bikuličienė, Jurgita Boltutienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių bei kūno masės indekso sąsajos po kelio sąnario endoprotezavimo
Daugiau nei pusė pacientų, kuriems atliekamas kelio sąnario endoprotezavimas, yra nutukę (Odum ir kt., 2013). Be lokalaus uždegimo, sukelto tiesiamojo mechanizmo pažeidimo operacijos metu, juos veikia ir lėtinis sisteminis uždegimas, susijęs su nutukimu. Blogėja sisteminė kraujotaka, mažėja raumeninis audinys, didėja nekontraktilinio audinio ir intraraumeninių riebalų kiekis, vystosi atsparumas insulinui. Šio tyrimo tikslas – įvertinti vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajas su KMI po kelio sąnario endoprotezavimo. Palangos reabilitacijos ligoninėje atliktas kiekybinis, vienmomentinis skerspjūvio tyrimas. Duomenys buvo renkami nuo 2020-06-30 iki 2020-09-30. Tyrime dalyvavo 21 (68,2 ± 4,61 metų) pacientas po kelio sąnario endoprotezavimo operacijos. Atsižvelgiant į KMI, tiriamieji suskirstyti į tris grupes. I grupės tiriamieji turėjo antsvorį, II grupės – I laipsnio nutukimą, III grupės – II laipsnio nutukimą. Kiekvienoje grupėje buvo po 7 tiriamuosius. Praėjus savaitei po operacijos, tirtas operuotos kojos vidinio plačiojo raumens tonusas (raumens osciliacijos dažnis), elastingumas (raumens gęstančių virpesių logaritminis dekrementas) ir kietumas naudojant rankinį „MyotonPRO“ miotonometrą. Kūno masės indeksas vertintas taikant KMI skaičiuoklę. Statistinė duomenų analizė atlikta naudojant SPSS 25,0 statistinės analizės paketus. Ryšiui tarp parametrų įvertinti pasitelktas neparametrinis Spirmeno koreliacijos koeficentas r, įvertintas jo patikimumas. Esant p < 0,05, koreliacijos koeficientas vertintas kaip statistiškai reikšmingas. Visų grupių tiriamųjų vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajų su KMI rezultatai parodė vidutinio stiprumo atvirkštinį KMI ryšį su vidinio plačiojo raumens kietumu (r = –0,56, p < 0,01) ir tonusu (r = –0,48, p < 0,03). Atlikus vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių ir KMI koreliacijos analizę atskirose tiriamųjų grupėse, statistiškai reikšmingų rezultatų nenustatėme. Esant II laipsnio nutukimui, vidinio plačiojo raumens viskoelastinės savybės buvo blogesnės nei esant antsvoriui ar I laipsnio nutukimui, o elastingumo rodikliai tarp grupių statistiškai reikšmingai nesiskyrė.
vidinio plačiojo raumens viskoelastinės savybės
Copyright (c) 2025 Daiva Lenčiauskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Atpalaiduojančio masažo poveikis lėtinio streso paveiktai veido odai
Straipsnyje nagrinėjamas atpalaiduojančio masažo poveikis lėtinio streso paveiktai veido odai. Tema aktuali dėl visame pasaulyje augančio lėtinio streso paplitimo, kuris daro neigiamą įtaką organizmui ir ypač odai. Psichologinis stresas aktyvina nervinius ir endokrininius procesus, sutrikdo odos barjerinę funkciją, skatina uždegiminius mechanizmus, o tai gali lemti aknės, atopinio dermatito, psoriazės bei kitų ligų paūmėjimą. Lėtinio streso poveikis veido odoje dažniausiai pasireiškia šiais požymiais: odos išsausėjimu, šerpetojimu, tempimu ar padidėjusiu riebumu, paraudimu ir bėrimais, niežėjimu bei sudirgimu. Taip pat gali atsirasti odos papilkėjimas, pamėlę ar paburkę paakiai, išryškėjusios ar naujai susiformavusios mimikos raukšlės, pigmentinės dėmės. Šie požymiai ne tik atspindi streso poveikį odai, bet ir blogina bendrą gyvenimo kokybę, todėl tampa svarbiu kosmetologijos bei sveikatos priežiūros iššūkiu. Dėl šių priežasčių ieškoma papildomų, neinvazinių metodų stresui mažinti bei odos būklei gerinti. Vienas jų – atpalaiduojantis masažas, kuris aktyvina parasimpatinę nervų sistemą, mažina kortizolio lygį, skatina audinių regeneraciją, gerina kraujotaką ir emocinę pusiausvyrą. Tyrimo tikslas – nustatyti skalpo, kaklo ir pečių juostos masažo poveikį streso paveiktai veido odai. Buvo atliktas kokybinis tyrimas, taikant stebėjimo, matavimo, testavimo ir apklausos metodus. Tyrime dalyvavo penkios moterys, kurioms taikytas dešimties procedūrų kursas. Vertinti fiziologiniai stresą rodantys parametrai – širdies ritmas ir seilių pH. Rezultatai parodė, kad po procedūrų kurso širdies ritmas sumažėjo, seilių pH normalizavosi, nestruktūruoto interviu metu tiriamosios subjektyviai teigiamai vertino procedūras, jautėsi labiau atsipalaidavusios, nurodė sumažėjusį nerimą, pagerėjusią emocinę būklę ir bendrą savijautą. Išvados rodo, kad atpalaiduojantis masažas yra veiksmingas papildomas metodas, padedantis mažinti lėtinio streso padarinius fiziologiniu ir psichologiniu lygmenimis. Jo taikymas kosmetologijos praktikoje gali pagerinti odos būklę ir gyvenimo kokybę. Tolimesni tyrimai su didesne imtimi ir įtraukiant odos parametrų diagnostiką leistų plačiau pagrįsti šio metodo efektyvumą bei sudarytų galimybes jį integruoti į sveikatos priežiūros paslaugų spektrą.
Copyright (c) 2025 Daiva Stančaitytė, Kotryna Dambrauskaitė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Art deco baldai Lietuvoje: stilistika ir datavimo iššūkiai
Lietuvoje iki XX a. 7-ojo dešimtmečio sukurtų baldų datavimas išlieka sudėtingas. Tik nedidelė gamintojų dalis ženklino savo produkciją, o baldų katalogai buvo leidžiami itin retai. Todėl ekspertai kūrinius dažniausiai datuoja remdamiesi jų stilistiniais bruožais, atsižvelgdami į laikotarpius, kai vyravo vienas ar kitas meninis stilius. Vis dėlto toks metodas nėra tikslus, nes skirtingų stilių gyvavimo laikotarpiai dažnai persidengia. Ypač tai pasakytina apie art deco stiliaus baldus, kurie, remiantis bendra meno istorijos chronologija, paprastai datuojami XX a. 3–4 dešimtmečiu. Tačiau straipsnyje teigiama, kad Lietuvoje šis stilius baldų gamyboje išliko vyraujantis iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pabaigos. Po Antrojo pasaulinio karo, nors buvo mėginta diegti stalininį ampyrą, šis stilius neįsitvirtino, ir art deco tradicijos tęsėsi iki įsteigiant Baldų projektavimo ir konstravimo biurą (1958 m.). Todėl siūloma išplėsti art deco stiliaus chronologines ribas Lietuvoje nuo XX a. 3-iojo iki 6-ojo dešimtmečio. Straipsnio tikslas – remiantis stilistine analize ir istoriniu kontekstu, įrodyti, kad Lietuvoje art deco stilius baldų dizaine išliko vyraujantis iki XX a. 6 deš. pabaigos, ir aptarti galimas to priežastis. Tekste glaustai apžvelgiama tiriamojo laikotarpio baldų pramonės raida, svarbiausi dizaineriai ir įmonės, taip pat pagrindinės pasaulinės art deco baldų dizaino tendencijos bei naudotos medžiagos. Analizuojama, ar egzistuoja skirtumų tarp tarpukario ir ankstyvojo sovietinio laikotarpio art deco baldų, bei svarstoma, kokiais kriterijais galima tikslinti jų datavimą. Išvadose teigiama, kad XX a. 3–6 deš. Lietuvos baldų gamyba patyrė reikšmingų permainų – nuo kūrybiškai klestėjusio tarpukario iki pokariu vykusios sovietinės industrializacijos. Nepaisant okupacijos, art deco stiliaus tradicija išliko gyvybinga dėl praktinių bei estetinių savybių, pritaikomų pramoninėje gamyboje. Pokariu baldų estetika pakito dėl medžiagų stygiaus ir techninių apribojimų, tačiau pagrindinės art deco formos ir dizaino bruožai išliko iki XX a. 6 dešimtmečio pabaigos.
Copyright (c) 2025 Aistė Dičkalnytė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analysis of ink penetration depth inside substrates for secondary packaging
Today, the packaging industry is experiencing growth, which in turn leads to an increased amount of packaging waste. To reduce packaging waste, it is necessary to reduce the use of packaging and combine primary and secondary packaging into one. For secondary packaging, which is usually made of paper or cardboard, to replace primary packaging, the penetration depth of the ink into the substrate must be checked, as this is the most important indicator that the product it protects is not affected. The low penetration depth of the printing ink into the interior of the paper printing substrate is crucial for the safety of using this packaging. The penetration depth of the ink into the printing substrate is a very important factor in primary and secondary packaging, as it affects the overall efficiency of the packaging, health, safety, and print quality. The most important factors influencing the ink penetration depth are the porosity of the substrate, the composition of the substrate, the surface energy of the substrate, and the viscosity of the ink. This research is based on analysing and comparing the ink penetration depth in different printing materials most commonly used for secondary packaging. Based on the microscopic analysis of cross-sections of offset prints produced with cyan ink, the maximum ink penetration depth was estimated and observed in parallel with the ink coverage of the substrate. Microscopic images of the printed parts, calculated using image analysis software, were used to determine the coverage of the printing substrate. This research aims to determine which secondary packaging material achieves the lowest penetration depth of the printing ink into the substrate, which opens up the possibility of using these substrates as primary packaging substrates. In this way, the use of polymeric, ecologically unacceptable materials, which are most commonly used as primary packaging substrates, is reduced, and the use of paper or cardboard materials for primary packaging is increased. The results obtained show that the GT2 and GC2 substrates printed with higher cyan ink halftone values contain the lowest ink penetration values into the printing substrate. When printing with a 40% halftone value of cyan ink, the lowest values were achieved when printing on the substrates KD silk and GC2. The ink penetration from the unprinted side of the print was also observed and measured. Ink penetration from the unprinted side of the print occurs when the prints are output after printing, with the unprinted side of the print placed in a stack on top of the printed side.
Copyright (c) 2025 Jelena Poljak Gaži, Irena Bates http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Economic evaluation of the designed facility - multisport floors
This article presents an in-depth economic evaluation of multisport flooring facilities, with a specific focus on ASB GlassFloor products and their financial feasibility in the context of Bulgaria’s transitional economy. The study applies the calculation method and linear depreciation to determine the total cost, profitability, and payback period of a standard basketball court with an area of 420 m², adaptable for multiple sports, including volleyball, tennis, handball, and small-goal football. By analyzing direct and indirect costs, as well as profit margins and VAT implications, the research demonstrates that the total investment of approximately 2 million BGN achieves a payback period of 3.76 years, aligning with the target threshold of 4 years. The findings underscore the importance of optimizing cost structures, adopting innovative flooring technologies, and integrating multifunctional features to enhance both economic efficiency and market competitiveness. Beyond financial outcomes, the analysis highlights the role of innovative sports infrastructure—such as the ASB LumiFlex system—in shaping new standards for multifunctionality, sustainability, and user experience in contemporary sports facilities. This study not only contributes to the evaluation of investment efficiency but also situates modern sports infrastructure projects within broader discussions of innovation, competitiveness, and sustainable economic growth.
Copyright (c) 2025 Bogomil Ivanov, Preslav Petkov, Desislava Petrova http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digital transformation in financial and management accounting: the importance of higher education
The profession of accounting faces significant issues because of the rapid growth of information technologies, particularly regarding the digitalisation, artificial intelligence (AI), and how it impacts the duties and responsibilities of accountants. The purpose of this study is to assess how artificial intelligence has impacted the role of accountants and to explain how higher education can help equip them with new skills, particularly in the implementation of artificial intelligence tools. A survey in Lithuania was performed. In total, 32 people working in the accounting field were surveyed. Analysis of results includes a t-test, factorised boxplot analysis, and regression analysis. The results showed that there is evidence of a change in the accounting field. Most significantly, accountants require additional skills, particularly in areas such as cost allocation and transaction registration, where automated procedures and artificial intelligence are utilized to identify errors and automate repetitive tasks. Therefore, to preserve productivity and competitiveness in the labour market, more understanding of automation and artificial intelligence is needed. The respondents' strong desire to learn more about AI-based tools is another significant finding. The findings have important implications since the higher education system may offer additional resources to teach, enhance, or renew knowledge about data analysis, process automation, and the use of artificial tools to address the difficulties posed by the digitalisation of accounting tasks.
Copyright (c) 2025 Petkov Preslav, Bogomil Ivanov, Petrova Desislava http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Biokompozito elementų savybių vertinimas
Pastaruoju metu pasaulyje aktyviai sprendžiami ekologiškumo, tvarumo, antrinio medžiagų panaudojimo klausimai. Statybų, pramonės sektoriuose siekiama naudoti daugiau bioskaidžių, „draugiškų aplinkai“ medžiagų, medžiagų, kurių gamybai nereikia naudoti didelio energijos kiekio. Neseniai buvo sukurta nauja bioskaidi medžiaga – grybiena. Tai medžiaga, pagaminta iš medienos smulkinių ir kitų organinių medžiagų, kurioje sintetinių klijų funkciją atlieka grybai – smulkiniai tarpusavyje „suklijuojami“ grybų hifais. Tai visiškai organinė, bioskaidi, „aplinkai draugiška“ medžiaga. Jos gamybai nereikalingos papildomos cheminės medžiagos, didelės energijos sąnaudos. Iš jos pagaminti atskiri elementai ir gaminiai puikiai tinka pagalbinių pakavimo medžiagų, pakuočių, interjero puošybos elementų gamybai. Tokie interjero elementai taip pat neblogai slopina garsą, kitus mechaninius virpesius, tikėtina, kad pasižymi nebloga šilumine varža. Tačiau ši medžiaga dėl savo mechaninių savybių praktiškai netinkama konstrukcinių elementų gamybai. Kauno kolegijoje sukurtas originalus bioskaidus kompozitas, sudarytas iš grybienos ir masyviosios medienos. Atlikus preliminarius jo fizikinių ir mechaninių savybių tyrimus, galima teigti, kad elementai iš šio kompozito jau galėtų būti naudojami ir kaip statinių, interjero, baldų konstrukciniai elementai. Tam reikia optimizuoti kompozito sudėtis, įvertinti elgseną įvairių eksploatacijos sąlygų metu. Žinoma, kad tokių medžiagų savybės labai priklauso nuo jų drėgnio. Taigi, svarbu žinoti jų sorbcines savybes. Tyrimų metu iš grybienos pagaminti kelių tipų bandiniai. Nustatyta, kad bandiniai, pagaminti naudojant skirtingus substratus ir grybieną, pasižymi skirtingomis sorbcinėmis savybėmis. Drėkinant ore atskirų bandinių masė padidėjo 3,5–4,5 %, mirkant vandenyje – 50–250 %. Siekiant konstatuoti aiškesnius dėsningumus, reikalingi detalesni tyrimai. Taip pat pagaminti kelių tipų kompozitai, kuriuose skirtingą tūrio dalį sudaro mediena (12–35 %) ir grybiena (atitinkamai 88–65 %) bei vertintos jų mechaninės (tampriai plastiškosios) savybės. Tyrimams panaudotas nedestrukciniu skersinių rezonansinių virpesių metodu Kauno kolegijoje pagamintas originalus stendas. Gauta, kad vidutinis bandinių tampros modulis kito 120–550 MPa, o slopinimo koeficientas – 0,023–0,016 ribose. Nustatyta, kad elemento tampros moduliui ir slopinimo koeficientui įtakos turi ne tik medienos dalis kompozite, bet ir elementą „armuojančio“ medienos tašelio padėtis.
Copyright (c) 2025 Darius Albrektas, Gintaras Keturakis http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Market concentration, asset allocation in banking: implications for financial stability and competitive dynamics
This study examines the relationship between market concentration and asset allocation in the banking sector, with a particular focus on the Albanian banking industry. Using the Herfindahl-Hirschman Index (HHI) as a measure of market concentration, we analyze how banks allocate their assets between traditional lending and investments in government securities. The findings indicate a growing preference for risk-averse investment strategies, particularly among large banks, which raises concerns about the decline in credit intermediation and its implications for profitability, systemic stability, and economic growth. The study also highlights the risks associated with excessive investment in sovereign debt, including interest rate risk, sovereign-bank nexus vulnerabilities, and reduced net interest margins (NIMs). The empirical analysis, based on HHI calculations for the Albanian banking sector, suggests that despite moderate market concentration, a small number of banks hold a dominant share of assets, deposits, and government debt financing, leading to potential systemic risks. The findings underscore the need for balanced asset allocation strategies, enhanced risk management frameworks, and regulatory incentives to promote sustainable lending practices. This research contributes to the ongoing discourse on banking sector competitiveness, financial stability, offering policy recommendations to ensure banks maintain their core function as credit intermediaries while navigating regulatory and market challenges.
Copyright (c) 2025 Ada Aliaj, Ikbale Tota, Olta Nexhipi http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Human-centred robotics and the EU AI Act: selected standards and implications
Robotics and AI are key factors in enhancing business and national resilience, particularly in maintaining high-wage manufacturing in countries facing demographic challenges. Both are instrumental in making manufacturing more agile and flexible. Robots and humans will have to collaborate closely. Creating the necessary intelligent autonomous systems will go well beyond the typical considerations of machine learning. In line with the EU’s Industry 5.0 vision for a sustainable, human-centred and resilient European industry, humans and robots are expected to work so closely together that robot software must be designed with humans in mind from the outset. Thus, ethical, legal, and social implications (ELSI) must also be considered. Legal implications are multifaceted, ranging from AI Law, Product Liability Law, Product Safety Law, Machinery Law, to Technical Standards, Data Protection Law, Copyright and IP Law, Labour Law, etc. This contribution will briefly introduce the required technical features and, based on that, explore selected relevant legal implications and related standards of the new EU AI Act. The Act aims to promote human-centricity and entered into force on 1 August 2024, with its applicability phased in over a period of three years until 2 August 2027. Special references will be made to human-centredness, the subsumption of the plant owner to the categories of obligated parties (provider, product manufacturer, deployer, authorised representative or distributor), as well as the classification to the AI risk scheme (prohibited risks, high risks, transparency risks, general-purpose risks, and systemic risks as well as minimal risks) and related obligations. The high relevance of the AI Act for industrial human-robot settings will be shown. As AI evolves exponentially, so does its significance for industrial and national agility and resilience. Obligations vary widely according to risk classification and the obligated operator. Coordination and information flows between providers and deployers of related AI systems are key. As plant owners might become providers themselves, the duties could be more varied than initially assumed. Design and implementation of human-centred robotic scenarios, thus, should be well planned, structured, documented, and constantly evaluated. The respective AI models and AI systems need to be legally compliant and human-centred by design. An unprecedented dialogue across disciplinary fields is required.
Copyright (c) 2025 Ralf Roßkopf http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Match-fixing: socio-economic and psychological factors
The topic of this article is Match-fixing: socio-economic and psychological drivers. The topic’s relevance lies within the core principle of sports: fair competition between teams or individual athletes. The research problem: what are the socio-economic and psychological factors that drive individuals to engage in match-fixing? Socio-economic and psychological factors were identified as the research’s object. The aim was to research and review relevant literature about cheating in sports, which would help define those driving factors. The research method used in this article is a literature review. Across the research, the most common reason for involvement in match-fixing was personal or financial gain. The second most common reason was to help others, either family, friends, or elders. Threats from gang members, peer pressure, and the commonality of such behavior in the environment were also mentioned as driving factors to get involved in match-fixing. Some scientific articles concluded that the older the athlete, the less the probability she or he has of being involved in match-fixing. On the contrary, other articles came to a different conclusion and stated that younger athletes have a higher chance of being involved. Moreover, while a certain article concluded that the athletes’ skill levels and justification of match-fixing do not correlate, another drew a conclusion saying that more successful athletes are less likely to engage in match-fixing activities. Some scientific articles considered differences between genders. It was found that Lithuanian men justify illegal behaviors more than women, and Australian men are more likely to be involved in corruption than women. However, this could be viewed as a universal trend, because no evidence of gender differences was found among other countries. Scientific articles stated that there is a gap in understanding the characteristics of people involved in match-fixing activities and a lack of studies based on testimonies and interviews with athletes who were involved in match-fixing or know someone who has been involved. Studies that would use primary research data mining methods to acquire first-hand observations, emotions, and knowledge could be beneficial to further examine socio-economic and psychological factors that drive individuals to engage in match-fixing and could help to better understand their characters.
Copyright (c) 2025 Žilvinas Muraška, Audrius Šimkus http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Building resilience: the role of senior talent management in adaptive organizational structures
In light of an ageing workforce, the paper explores how senior talent plays a critical role in improving organisational flexibility, which is necessary for long-term corporate growth. This study uses a mixed-methods approach, combining quantitative surveys and qualitative interviews from a variety of European sectors in light of the growing proportion of older workers. According to the results, senior staff members greatly improve their capacity for problem-solving, which has a favourable effect on decision-making procedures and the general performance of the company during changes. Specifically, 75% of managers surveyed highlighted that senior employees significantly enhance problem-solving capabilities during periods of organisational transition. Executive skill also favours intense training and mentoring programs that stimulate intergenerational collaboration and are a talent management best-practice knowledge bank. Mentoring programs initiated by older workers, for instance, were discovered to enhance team performance by establishing knowledge sharing and intergenerational collaboration. It also lists age discrimination and a lack of opportunity for older workers to progress as some of the more compelling reasons for the need for a strong diversity policy. Almost 40% of the respondents reported that they had personally experienced age-related biases in decisions related to recruitment or retention, which should be taken care of by inclusive policies. It emphasises the strategic value of good senior people management in increasing organisational flexibility and ensuring that organisations can continue to be competitive in a fast-changing marketplace. Organisations that adopted the upskilling programs for older workers also saw strong rises in the engagement and productivity levels of this part of the workforce. This paper provides hands-on guidance to organisational senior talent on how they can improve their succession management plans pertaining to the utilisation of the knowledge and expertise of seniors for further long-term company expansion. These recommendations include creating age-inclusive work cultures, offering continuous learning opportunities, and leveraging older workers’ unique soft skills, such as emotional intelligence and leadership, to navigate complex business challenges.
Copyright (c) 2025 Luis Ochoa Siguencia http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Resilient logistics and infrastructure in the grain market of Ukraine: challenges and adaptive strategies
This article examines the resilience of logistics and infrastructure in Ukraine's grain market amid geopolitical disruptions, particularly since the onset of Russia’s full-scale invasion in 2022. Ukraine, a global leader in grain exports, faced unprecedented challenges to its logistics network, including extensive damage to critical transportation routes, storage facilities, and port infrastructure. The study identifies the primary vulnerabilities exposed by these disruptions and analyzes adaptive strategies adopted by stakeholders within the grain supply chain. Emphasis is placed on innovative logistical adjustments such as diversified export routes via railways, road transport, and river ports, as well as the strategic shift towards temporary grain storage solutions and enhanced regional infrastructure. The analysis further highlights the role of international partnerships, governmental initiatives, and private sector flexibility in maintaining grain export continuity. Data-driven insights illustrate how effective coordination and investment in resilient infrastructure have mitigated losses and sustained operational efficiency. The findings underscore the importance of proactive, diversified logistics planning and infrastructure adaptability to secure Ukraine's position in global grain markets despite ongoing instability. The article concludes with strategic recommendations aimed at strengthening long-term infrastructure resilience and logistical flexibility to ensure sustainable agricultural trade under persistent geopolitical uncertainties.
Copyright (c) 2025 Olha Kulieshova http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Turinio rinkodaros taikymo ypatumai vietokūros aspektu
Ši publikacija yra tęstinis tyrėjų grupės veiklos darbas, kuriuo siekiama pristatyti empirinius tyrimo rezultatus ir juos apibendrinti tikslingam turinio rinkodaros taikymui vietokūros aspektu. Turinio rinkodaros aktualumas ypač padidėjo dėl tradicinės rinkodaros sprendimų veiksmingumo mažėjimo intensyviame informacijos sraute. Šią rinkodaros strategiją, sujungiančią vertę vartotojams kuriantį turinį su įvairiomis socialinių medijų formomis, galima sėkmingai taikyti ir vietokūros kontekste, siekiant patraukliai ir kūrybiškai pozicionuoti vietovę tiksliniams lankytojams. Straipsnyje nagrinėjama turinio rinkodaros ir vietokūros samprata bei turinio rinkodaros ir jos tyrimų tendencijos, dirbtinio intelekto įrankių naudojimas turinio rinkodaros procesuose, ypač didelis dėmesys skiriamas vietokūrai taikomos turinio rinkodaros ypatumams. Siekiant suprasti taikymo ypatumus buvo atliktas empirinis tyrimas anketinės apklausos metodu, apklausiant Birštono miesto gyventojus ir lankytojus. Tyrimu siekta išsiaiškinti turinio rinkodaros taikymo vietokūroje bendruosius dėsningumus, kuriuos vėliau galima pritaikyti miesto vietokūros procesams. Tyrimo rezultatai parodė, kad dauguma tyrimo dalyvių buvo susidūrę su turinio rinkodara, ištirta, kad svarbiausi turinio rinkodaros komunikacijos kanalai jiems yra programėlės, interneto tinklapiai, socialinė medija, paieškos sistemos, ataskaitos ir filmuota medžiaga. Siekiant įvertinti vartotojų požiūrį į dirbtinio intelekto sukurtą turinį, dirbtinio intelekto kaip informacijos perdavėjo vaidmenį ir turinio įtraukumo lygį, buvo sudarytas tarpininkavimo (mediacijos) modelis. Remiantis šio modelio pagrindu gautais rezultatais, darytina išvada, kad yra ryšys tarp turinio sukūrimo šaltinio (žmogus ar dirbtinis intelektas), informacijos perdavimo šaltinio (žmogus ar dirbtinis intelektas) ir informacijos įtraukumo – žmogaus sukurta ir perduota informacija tyrimo dalyviams yra įtraukesnė negu dirbtinio intelekto sukurta ir perduota. Tyrimo rezultatai vertingi ir gali būti pritaikyti praktikoje pasitelkiant turinio rinkodaros principus vietokūros procesuose, parenkant turinio sklaidos kanalus, sprendžiant dirbtinio intelekto įrankių įtraukimo ir panaudojimo klausimus.
Copyright (c) 2025 Mantas Dilys, Andrius Šmitas, Lina Šarlauskienė, Raminta Andrėja Ligeikienė, Viktorija Navickienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pabėgimo kambariai – priemonė skatinti studentų motyvaciją
Šiame tyrime analizuojamas pabėgimo kambarių, kaip unikalios priemonės, skatinančios studentų motyvaciją, pritaikymas užsienio kalbų paskaitose. Pabėgimo kambariai (angl. escape rooms) – tai inovatyvus, patirtimi grįsto ugdymo(si) metodas, puikiai pritaikomas užsienio kalbų paskaitose kaip naujoviška priemonė, skatinanti studentų įsitraukimą, bendradarbiavimą, kalbinę raišką interaktyvioje ir nekasdieninėje žaidimo aplinkoje. Žaidybinimas (angl. gamification) yra metodas, kai besimokantieji konkrečioje nežaidybinėje veikloje turi per tam tikrą laiką išspręsti užduočių seką, pritaikydami jau įgytas žinias ir yra taikomi įvairūs žaidimų elementai (taškai, prizai, konkurencija). Užduočių pabaigoje skelbiama komanda nugalėtoja. Šio tyrimo metu žaidybinimo metodas buvo taikytas siekiant padidinti studentų motyvaciją italų kalbos paskaitose, ypatingą dėmesį skiriant pabėgimo kambariams. Tyrimas atliktas 2024 metais dviejose Lietuvos aukštojo mokymo įstaigose, paskaitų metu studentai atliko specialiai parengtas užduotis, o po jų buvo surinktos anoniminės studentų refleksijos, siekiant įvertinti studentų požiūrį į šį mokymosi būdą. Vienoje aukštojoje mokykloje studentai italų kalbą mokėsi kaip antrąją užsienio kalbą arba kaip pasirenkamąjį dalyką, kitoje – kaip pirmąją užsienio kalbą. Paskaitų metu studentai buvo suskirstyti į mišrias grupes, siekiant padidinti bendradarbiavimą tarp skirtingų aukštųjų mokyklų studentų, taip pat žinant, jog kai kurių studentų žinios gali padėti kitiems užduočių metu. Tyrimo metu buvo vertinami tokie rodikliai kaip studentų motyvacija ir įsitraukimas į mokymosi procesą, studentų požiūris į mokymosi metodiką ir emocinis aspektas – studentų patiriamas stresas ir malonumas mokytis. Rezultatai rodo, kad žaidybinimo metodas padeda sumažinti psichologinį barjerą, skatina aktyvų dalyvavimą ir motyvuoja studentus mokytis ne tik paskaitų metu, bet ir savarankiškai. Pabėgimo kambariai kaip mokymo priemonė suteikia mokymosi procesui interaktyvumo, skatina komandinį darbą ir leidžia praktiškai pritaikyti įgytas žinias. Be to, šis metodas prisideda prie visapusiško kalbinių įgūdžių lavinimo – studentai aktyviau naudoja užsienio kalbą, gerina komunikacijos įgūdžius ir dirba komandose, gerėja jų mokymosi rezultatai. Tyrimo išvados rodo, jog nors šiuo metu išlieka techninių iššūkių, juos išsprendus, žaidybinimo metodų integravimas į kalbų mokymą gali būti veiksminga priemonė motyvuoti studentus ir sukurti dinamiškesnę bei labiau įtraukiančią mokymosi aplinką.
Copyright (c) 2025 Agnė Laukaitienė, Alba Rosa Mennillo
Supervizija ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui: patirtys ir galimybės
Dabartiniame ugdymo ir švietimo kontekste nuolat vyksta pokyčiai, kyla iššūkių visiems ugdymo proceso dalyviams, tarp jų ir pedagogams, kuriems tenka svarbus, bet sudėtingas vaidmuo ugdant jaunąją kartą. Todėl aktualu ieškoti įvairių profesinio palaikymo būdų. Pastarųjų metų moksliniai tyrimai akcentuoja pedagogų, ypač dirbančių ikimokyklinio ugdymo srityje, psichoemocinės gerovės svarbą. Teigiama, kad pedagogų pasitenkinimui atliekamu darbu didelę įtaką turi jų gebėjimas reflektuoti, įsivertinti savo profesinę patirtį bei dalintis įžvalgomis su kolegomis. Būtent tokią galimybę suteikia supervizija. Straipsnyje pagrindžiama supervizijos kaip profesinio palydėjimo samprata, apžvelgiama jau įtvirtinta supervizijos praktika Lietuvoje įvairių sričių profesionalų kvalifikacijos tobulinime bei atskleidžiamos ikimokyklinio ugdymo pedagogų supervizijos patirtys, tapusios prielaida laikyti superviziją vienu iš profesinio tobulėjimo būdų. Straipsnyje pristatomas empirinis tyrimas, kurio rezultatai atskleidė superviziją kaip profesinės pagalbos, stiprinimo bei tobulėjimo galimybę ikimokyklinio ugdymo įstaigose dirbantiems pedagogams. Tyrimo objektas – supervizijoje dalyvavusių ikimokyklinio ugdymo pedagogų ir praktikas vedusių supervizorių patirtys. Taikytas kokybinio tyrimo metodas – daugybinė atvejų analizė, grindžiama supervizorių, vedusių supervizijas skirtingose Lietuvos ikimokyklinio ugdymo įstaigose, bei pedagogų, dalyvavusių šiose supervizijose, patirčių refleksija. Duomenys rinkti taikant apklausos žodžiu (interviu) metodą. Tyrimo rezultatų analizė atskleidė, kad supervizijų metu išryškėjo momentai, svarbūs ikimokyklinio ugdymo pedagogų profesiniam stiprinimui, nes suteikė galimybę geriau pažinti vieniems kitus, mokytis iš savo bei kitų patirties, pamatyti skirtingus profesinių problemų sprendimo būdus, taip pat rasti tinkamus konfliktų sprendimus organizacijose, stiprinti dalyvių pasitikėjimą vieniems kitais, didinti tarpusavio bendradarbiavimą, atpažinti tobulintinas personalo ar visos organizacijos sritis.
Globos koordinatoriaus patirtys dirbant su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus
Pasaulyje vykstantys ekonominiai, politiniai, kariniai neramumai verčia žmones ieškoti prieglobsčio kitose šalyse. Viena jautriausių grupių yra karo pabėgėliai, kurie augina savo ir / ar globojamus vaikus. Lietuvoje asmenims, auginantiems globojamus vaikus, pagalbą teikia globos koordinatoriai, kurių pagrindinė funkcija – suteikti būtinąją pagalbą įtėviams ar globėjams ir jų šeimose augantiems vaikams. Lietuvos teisės aktai numato pagalbą ir karo pabėgėliams, auginantiems globojamus vaikus. Iki 2022 m. karo Ukrainoje Lietuvoje globėjų iš kitų šalių nebuvo daug, tačiau prasidėjus neišprovokuotam karui jų labai padaugėjo. Globos koordinatoriams teko greitai persiorientuoti ir pradėti teikti paslaugas kitos kultūros ir kalbos asmenims, globojantiems nepilnamečius vaikus. Nors teikiant paslaugas laikomasi tokių pačių reikalavimų, o santykiai ir bendravimas su karo pabėgėliais grindžiami noru padėti, abipusiu pasitikėjimu, pozityvumu ir empatija, tačiau tarpkultūriniai skirtumai reikalauja ir specifinių kompetencijų bei gali kelti iššūkių profesinėje veikloje. Straipsnyje analizuojamos globos koordinatoriaus patirtys, sukauptos dirbant su karo pabėgėliais ukrainiečiais, globojančiais giminaičius arba pažįstamus nelydimus nepilnamečius. Straipsnyje pateikiami atliktos globos koordinatorių apklausos raštu tyrimo rezultatai. Tyrimo rezultatai parodė, jog globos koordinatoriai, dirbantys su karo pabėgėliais, auginančiais globojamus vaikus, siekdami suteikti kokybišką ir savalaikę pagalbą bei padėdami integruotis į visuomenę, susiduria su įvairiais iššūkiais. Pagrindiniai globos koordinatoriams kylantys iššūkiai darbe su karo pabėgėliais, globojančiais vaikus, yra kalbos barjeras, kultūriniai skirtumai, Lietuvos Respublikos įstatymų neišmanymas. Globos koordinatoriai išgyvena teigiamas emocijas, kai pasiekiamas realus rezultatas: yra galimybė suteikti pagalbą arba ji yra suteikiama. Neigiamas emocijas globos koordinatoriams kelia nesibaigiantis karas Ukrainoje, karo pabėgėlių globėjų šeimų, tiek likusių Lietuvoje, tiek grįžusių į tėvynę ar išvykusių į kitas šalis, ateities perspektyvos.
Copyright (c) 2025 Kristina Karpalovienė, Laima Milkintaitė
Ateities mada: inovatyvios tekstilės medžiagos ir tvarumo perspektyvos
Mados ir tekstilės pramonė daro neigiamą poveikį aplinkai – ji prisideda prie klimato kaitos, didelio vandens suvartojimo, plastiko taršos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Remiantis naujausiais duomenimis, tekstilės sektorius kasmet sunaudoja apie 215 trilijonų litrų vandens ir yra atsakingas už 9 % mikroplastiko taršos pasaulio vandenynuose. Nors mados ir tekstilės pramonė laikoma viena iš labiausiai aplinką teršiančių pramonės šakų pasaulyje, augantis žmonių sąmoningumas, technologinė pažanga ir naujos strategijos skatina netvarius procesus keisti tvaresniais sprendimais, galinčiais teigiamai paveikti žmonijos ateitį. Tvarumo siekis tampa vis svarbesnis, todėl būtina ieškoti inovatyvių sprendimų, galinčių sumažinti mados ir tekstilės pramonės daromą žalą aplinkai. Straipsnyje analizuojami tvarios mados poreikį lemiantys veiksniai, aptariamos mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių tekstilės medžiagų alternatyvos, remiantis naujausiais moksliniais ir technologiniais tyrimais, nagrinėjamos šių medžiagų pritaikymo perspektyvos mados pramonėje. Tyrimas grindžiamas mokslinių šaltinių analize, įvertinančia perdirbtų sintetinių medžiagų, biosintetinių pluoštų, taip pat gyvulinės kilmės odos ir natūralaus kailio alternatyvų potencialą. Šiuo metu mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčių alternatyvų sritis sparčiai plečiasi – kuriami nauji perdirbto poliesterio sprendimai, vystomos biologiškai skaidžios, biosintetinės medžiagos, kurios prisideda prie klimatui nekenksmingos gamybos, o laboratorijoje užaugintos ar biotechnologiškai sukurtos inovacijos gali tapti svarbia darnios mados ateities dalimi. Analizė parodė, kad tvaresnių sprendimų plėtra yra būtina siekiant sumažinti neigiamą mados ir tekstilės pramonės poveikį aplinkai. Perėjimas prie inovatyvių medžiagų padėtų mažinti CO₂ emisijas, plastiko taršą ir išteklių eikvojimą, tačiau tam reikalingi tiek technologiniai pokyčiai, tiek vartotojų elgsenos transformacija. Nors siekiant pritaikyti mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčias tekstilės medžiagų alternatyvas, vis dar susiduriama su iššūkiais, sparčiai tobulėjančios technologijos, žiedinės ekonomikos modelio taikymas bei mados industrijos siekis mažinti ekologinį pėdsaką sudaro palankias sąlygas šių medžiagų plėtrai.
mažesnį žalingą poveikį aplinkai turinčios tekstilės medžiagų alternatyvos
The Phenomenon of the Worldwide Ukrainian Play Readings
The article describes and analyses the initiative Worldwide Ukrainian Play Readings. Based on a similar smaller-scale initiative launched in Belarus in 2020, the initiative has offered financial support as well as a virtual platform for contemporary Ukrainian playwrights, many of whom are connected with the Kyiv Theatre of Playwrights, to create and share new writings inspired by Ukraine’s fight against the Russian aggression. The article opens with a narrative overview of the history and broader context and significance of the initiative, which was started by playwright Maksym Kurochkin and theatre critic John Freedman in March 2022. The article then analyses the choice and efficacy of the different forms that the initiative has assumed and the ways it has reached audiences and readers. An anthology with twenty of the most popular dramatic texts translated into English was published as A Dictionary of Emotions in a Time of War by Laertes Press in the United States in 2022 and re-published in 2023. As the texts are most often performed as so-called play readings or stage readings, with actors sitting or standing on stage and reading from a script, it is possible to organise performances in a variety of venues. The need for rehearsals as well as for technical support such as lighting, sets, or stage props is greatly reduced because the actors simply read the scripts instead of memorising and fully acting them out. The article concludes with two short case studies of dramatic texts that have featured prominently both in the printed collections and readings conducted in many different countries and languages: The Russian Soldier by Ihor Bilyts and Survivor’s Syndrome by Andriy Bondarenko. The case studies focus on the challenges faced by translators translating the original texts into English, including the translation of proper names and the elements of the Russian language present in the original texts (e.g., when Russian characters speak).
Tvarumo standartai Europos Sąjungoje: naudojamų standartų apžvalga
Savanoriškos pastangos kurti tvarumo ataskaitų teikimo sistemą pasauliniu mastu įprastai grindžiamos penkių pagrindinių tarptautinių organizacijų ir standartų kūrėjų veikla: Klimato atskleidimo projekto (CDP), Tarptautinės tvarumo standartų tarybos (ISSB, anksčiau ir neformaliai veikusios iniciatyvos), Pasaulinės atskaitingumo iniciatyvos (GRI), Tarptautinės integruotos atskaitomybės tarybos (IIRC), Tvarumo apskaitos standartų tarybos (SASB). Šios organizacijos ilgą laiką vystė atskiras metodologijas ir standartus, o pastaraisiais metais vis didesnę reikšmę įgauna reguliavimo iniciatyvos, kurios skatina pereiti nuo savanoriško prie privalomo tvarumo atskaitomybės reikalavimo, ypač Europos Sąjungoje. Mokslinėje literatūroje galima išskirti tam tikras analizės kryptis. Viena iš tyrimų krypčių orientuota į įmonių finansinių duomenų analizę, pabrėžiant ryšį tarp tų, kurios įgyvendino tvarumo standartus, ir tų, kurios jų neįgyvendino. Kita kryptis tiria ekspertų nuomones, audituojant įmones, kurios taikė skirtingus šių standartų įgyvendinimo metodus. Straipsnio tikslas – išanalizuoti šiuo metu rinkoje taikomus tvarumo standartus, siekiant apžvelgti jų paplitimą skirtinguose sektoriuose. Straipsnio tikslui pasiekti buvo suformuluoti du pagrindiniai uždaviniai: susisteminti rinkoje esamus tvarumo standartus ir kitas priemones, padedančias įmonėms siekti tvarumo tikslų; palyginti ES įmonių naudojamų standartų įsidiegimo paplitimą skirtinguose sektoriuose, remiantis „Bloomberg“ duomenų bazės duomenimis. Straipsnio analitinėje dalyje pateikta rinkoje taikomų standartų ir gairių analizė pagal pramonės sektorius. „Bloomberg“ duomenimis, dažniausiai yra taikomos Su klimatu susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TCFD) gairės, Pasaulinė atskaitingumo iniciatyva (GRI) bei Su gamta susijusios finansinės informacijos atskleidimo darbo grupės (TNFD) rekomendacijos. Didžiosios lyderiaujančios įmonės, kurioms tvarumo ataskaitos yra ir aukštos reputacijos ženklas, stengiasi įsidiegti kuo daugiau inciatyvų.
Copyright (c) 2025 Giedrė Lapinskienė, Aurelija Meškienė, Asta Pikelienė