Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research
Recenzuojamas mokslinis žurnalas „Mokslo taikomieji tyrimai" (eISSN 3030-1823) pakeistu pavadinimu ir nauju eISSN leidžiamas nuo 2025 m. du kartus per metus. „Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose“ (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) nuo 2004 m. buvo leidžiamas vieną kartą per metus, o nuo 2021 m. buvo leidžiamas du kartus per metus. Žurnalo leidyba finansuojama Kauno kolegijos lėšomis. Moksliniai straipsniai publikuojami nemokamai. Žurnalas registruotas tarptautiniame atvirosios prieigos recenzuojamų mokslo žurnalų registre Directory of Open Access Journals (DOAJ) <https://doaj.org/>. Jame indeksuojami viso teksto žurnalo straipsniai. Mokslo žurnalas registruotas Crossref, straipsniams suteikiami DOI numeriai. Tai daugiadalykis mokslinis leidinys, kuriame skelbiami originalūs, kitur neskelbti moksliniai straipsniai šiose ir susijusiose kryptyse: socialiniai mokslai (vadyba, verslas, komunikacija ir informacija, rinkodara, edukologija, socialinės paslaugos); sveikatos mokslai (visuomenės sveikata, slauga, kosmetologija, reabilitacija, maistas ir mityba, burnos priežiūra, medicinos technologijos); inžinerijos mokslai (matavimų, transporto, statybos, gamybos, elektros inžinerija); informacinės technologijos (duomenų mokslas, skaitmeninės medijos); humanitariniai mokslai (vertimas, kalbų studijos). Publikuojami straipsniai, parašyti lietuvių ir anglų kalbomis. Visus žurnale publikuojamus straipsnius recenzuoja ne mažiau kaip du išoriniai recenzentai. Žurnale taikomas dvigubas aklasis recenzavimas. Autoriai turi pataisyti straipsnius, atsižvelgdami į recenzijose pateiktas pastabas arba motyvuotai paaiškinti, kodėl į pastabas neatsižvelgta. Sprendimą dėl straipsnio publikavimo žurnale priima žurnalo redakcinė kolegija. Anksčiau skelbti arba kitų leidinių redakcijoms įteikti darbai nepriimami. Autorių pateikti rankraščiai tikrinami teksto sutapties nustatymo įrankiu Turnitin ir nustačius plagiato atvejus yra atmetami. Galutinę atsakomybę už straipsnio turinio originalumą prisiima straipsnio autorius (autoriai), pasirašydamas(i) garantinį raštą. Žurnalas suteikia autoriams teisę savo straipsnį įkelti į institucinę talpyklą ar kitaip platinti be jokių apribojimų. Žurnalas atvirajai prieigai teikia jau recenzuotus straipsnius. Autorius paskelbia savo pirminį originalų straipsnį žurnale ir išsaugo autorines teises, o vartotojai nemokamai naudojasi šia informacija internete. Leidinio dokumentai: reikalavimai straipsniams; garantinis raštas; informacija apie autorių(ius) ir straipsnį; straipsnio recenzijos forma The peer-reviewed scientific journal Mokslo taikomieji tyrimai / Applied Research (eISSN 3030-1823) is published with new title and ISSN since 2025. Scientific journal is published twice a year. “Mokslo taikomieji tyrimai Lietuvos kolegijose” / Applied Research in Lithuanian Higher Education Institutions (ISSN 1822-1068, eISSN 2335-8904) was published annually from 2004. Since 2021, it is published twice a year. The journal is funded by Kauno kolegija. The publication of articles is free of charge. The journal is registered in the Directory of Open Access Journals (DOAJ) at <https://doaj.org/>, and the articles published in the journal are indexed. Articles are assigned DOI numbers. This is a multidisciplinary research journal containing original research articles (not published anywhere else before). The research areas of the journal: social sciences (management, business, communication and information, marketing, education, social services); health sciences (public health, nursing, cosmetology, rehabilitation, food science, oral care, medical technology); engineering sciences (measurement, transportation, construction, manufacturing, electrical engineering); information technologies (data science, digital media); humanities (translation, language studies). The languages of the journal are Lithuanian and English. Each article is evaluated by at least two external reviewers. The journal uses double-blind peer review. Authors are recommended to improve the articles according to the reviewers’ remarks or provide arguments why they do not agree with them. The final decision is made by the editorial board. The articles published or submitted to other journals are not accepted. The manuscripts submitted by authors are checked by a text-matching tool Turnitin. The papers with the evidence of plagiarism detected are rejected. The responsibility for the originality of the content lies on the author/s, who sign a Letter of Guarantee. The journal gives authors the right to distribute their article without any restrictions. The journal provides open access to peer-reviewed articles. The author publishes his original article in the journal and retains copyright. The users use the publication online for free. Publication documents: Requirements for Articles; Letter of Guarantee; Information about Author (s) and Article; Article Review Form
Vegetatyvinių poskiepių įtakos veislės ‘Orlovskoje polosatoje’ obelų augumui, derlingumui ir vaisių kokybei tyrimai
Kauno kolegijos Informatikos, inžinerijos ir technologijų fakulteto Maisto ir agrotechnologijų katedros praktinio mokymo sode trečiaisiais augimo metais buvo tirtas ‘Orlovskoje polosatoje’ veislės obelų (Malus domestica L.), skiepytų ant skirtingo augumo vegetatyvinių poskiepių M.26, B.396 ir M.9, augumas, derėjimas ir vaisių kokybė. Vertintas kamieno ir metūglių augimas, generatyvinių pumpurų skaičius, žydėjimo intensyvumas, derliaus kiekis, vaisių sunokimo laikas, morfologiniai ir kokybiniai požymiai, sausųjų tirpiųjų medžiagų ir nitratų kiekis. Taip pat fiksuoti aplinkos veiksniai (temperatūra, krituliai, apšvietimas) bei fotosintezės aktyvumo indekso kitimas. Tyrimu siekta įvertinti veislės ‘Orlovskoje polosatoje’ tinkamumą auginti versliniuose ir sodybų soduose, taikant 3,5 × 1,25 m sodinimo schemą ir formuojant laibosios verpstės formos vainikus. Nustatyta, kad didžiausias žydėjimo intensyvumas (3,3 balo) buvo obelų su B.396 poskiepiu, mažiausias (1,7 balo) – su M.26. Obelys su pusiau žemaūgiu M.26 poskiepiu pasižymėjo intensyvesniu vegetatyviniu augimu (metūgliai vidutiniškai 23 cm, kamieno prieaugis apie 2 cm), o su žemaūgiais B.396 ir M.9 – mažesniu augumu (metūgliai apie 17 cm, kamieno prieaugis apie 1 cm). Didžiausia vidutinė vaisių masė nustatyta obelų su M.9 (143 g), mažiausia – su M.26 (120 g) poskiepiu. Visų variantų vaisių morfologiniai ir kokybiniai rodikliai atitiko veislei būdingas savybes, nitratų koncentracija buvo nedidelė (63,1–65,8 ppm), ligų ir kenkėjų plitimo nenustatyta. Tyrimo rezultatai patvirtino, kad obelų augumas, derėjimas ir vaisių kokybė reikšmingai priklauso nuo vegetatyvinio poskiepio.
Copyright (c) 2026 Donatas Klimavičius, Živilė Juknevičienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Preparing engineers for Industry 4.0: insights from a blended integrated program on industrial automation
The transition to Industry 4.0 fundamentally changes the skills required of future engineers. For this reason, engineering studies must increasingly focus not only on theoretical knowledge, but also on an interdisciplinary approach, working with data and developing practical skills. This article describes the experience of implementing and evaluating a five-day international Blended Intensive Program (BIP) titled “Advanced Monitoring and Control of Technological Processes”. The program was held at Kauno kolegija Higher Education Institution, and students from Finland, Bulgaria, Poland, and Lithuania participated. All classes were held in English, with a main focus on practical activities. The aim was to create a learning situation as close as possible to the real Industry 4.0 environment. Various tools and technologies were integrated: PLC programming, monitoring techniques of technological processes, data acquisition, SQL data analysis with Python, and visualization of results in a web-based user interface using the Streamlit library. Students worked individually and in teams, completing practical tasks. One of the main tasks was the analysis of a virtual sewage pumping station created in the PLC-Lab simulation environment and the development of control programs. The learning process used the learning-by-doing and project method, based on Kolb's experiential learning cycle, so students not only performed tasks but also constantly reflected on their actions and results. During the program, it was observed that students' progress was strongly influenced by their prior experience in PLC programming and automation. Those students who had already worked with PLCs or had more technical knowledge completed the tasks faster and more independently. Meanwhile, less experienced participants often needed additional consultations, especially when integrating SQL databases and performing data analysis with Python. Despite varying levels of preparation, all students were able to work with technologies and create working solutions that included control, data collection, and visualization. The obtained results allow us to state that blended and interdisciplinary learning is an effective way to prepare engineering students for the challenges of Industry 4.0. At the same time, this experience has shown that when planning such programs, it is important to provide preparatory activities that would help to standardize students' initial knowledge and skills. The described program can serve as a practical model for other engineering studies and provides useful insights for improving the content of industrial automation studies.
Copyright (c) 2026 Giedrius Blažiūnas http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Studentų atsiliepimų vertinimas pasitelkiant sentimentų analizę ir BERT transformerių modelius
Straipsnyje nagrinėjamas natūralios kalbos apdorojimo metodų, ypač transformerių architektūros neuroninių tinklų, taikymas studentų atsiliepimų apie dėstomą dalyką analizei. Švietimo institucijoms susiduriant su dideliais tekstinių komentarų kiekiais, tradiciniai analizės metodai tampa neefektyvūs, todėl sentimentų analizė ir teminis modeliavimas suteikia galimybę automatizuotai identifikuoti studentų nuomonės tendencijas, stipriąsias ir silpnąsias studijų proceso puses. Tyrime naudojamas daugiakalbis dvikryptis transformacinio kodavimo būdas – (Bidirectional Encoder Representations from Transformers, BERT) modelis, gebantis atlikti sentimentų klasifikavimą trijose kategorijose – teigiami, neutralūs ir neigiami. Šis BERT modelis gali būti taikomas net ir tekstams, parašytiems kalbomis, kurių modelis tiesiogiai neapima, pvz., lietuvių kalbai. Analizei taikytas pavyzdinis duomenų rinkinys iš „Kaggle“ šaltinio, kuris sudarytas iš 185 studentų atsiliepimų. Gauti rezultatai rodo aukštą modelio tikslumą atpažįstant teigiamas nuotaikas – su dideliu tikslumu (precision) (0,954) ir įsiminimu (recall) (0,932), todėl gaunama aukšta parametro f1 reikšmė – 0,943, tačiau mažesnį tikslumą klasifikuojant neigiamas ir neutralias nuomones, kas siejama su duomenų klasių disbalansu. Taip pat atliktas teminis modeliavimas, leidžiantis identifikuoti pagrindines studentų minimas temas, tokias kaip akademinis krūvis, studijų medžiagos kokybė, egzaminų aiškumas ar infrastruktūros trūkumai. Tai leidžia atskleisti, kaip ta pati tema (pvz., egzaminai) vertinama skirtingai – vieni studentai gali teigiamai vertinti egzaminų aiškumą, kiti neigiamai jų sudėtingumą. Tokia metodika atspindi tikrąją nuomonių įvairovę ir leidžia detaliau analizuoti studijų kokybės aspektus. Iš pateiktų rezultatų matyti, kad iš bendrų komentarų skaičiaus 743 komentarų negalima priskirti jokiai temai, nes apklausos dalyviai parašė bendro pobūdžio žodžius arba frazes, tokias kaip tikslus, geras, patenkinamas ir t. t. Esant pakankamai dideliam tekstinių atsiliepimų skaičiui, skirstymas pagal atskiras temas leidžia apibendrinti turimą informaciją. Ši metodika suteikia galimybę giliau suprasti studentų patirtis ir priimti duomenimis grįstus sprendimus studijų kokybės gerinimui. Tyrimo rezultatai patvirtina, kad transformerių architektūra yra tinkama ir efektyvi priemonė studentų atsiliepimų analizei, o siūloma metodika gali būti taikoma realių apklausų duomenims, siekiant nuosekliai tobulinti dėstymo procesą.
Copyright (c) 2026 Ana Usovaitė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Generative text as a challenge to creativity and academic ethics
Generative artificial intelligence (AI) tools based on large language model (LLM) technology are transforming processes of creation, writing, and learning in higher education, raising questions about authorship, originality, and academic responsibility. Despite the growing body of research, existing studies mainly focus on regulation and plagiarism, while paying less attention to broader transformations in creativity and academic ethics. The aim of this article is to analyse how generative text reshapes the understanding of creative activity and academic ethics in educational and research contexts. The study adopts a qualitative, theoretical-analytical approach combining hermeneutic and discourse analysis. The analysis is based on three illustrative cases from language learning, translation practice, and academic writing, which are examined as analytical instances to explore emerging ethical and cultural tensions. The findings indicate that the key challenges associated with generative AI are primarily cultural and pedagogical rather than technological. Generative systems redistribute creative agency between human actors and algorithmic tools, transforming the role of the author into that of an editor, coordinator, and ethical decision-maker. While AI enhances productivity and linguistic accuracy, unreflective use risks diminishing interpretive depth, personal voice, and value-based reasoning. The results highlight the need to reconceptualise academic integrity as a reflective process-oriented practice and to develop educational frameworks that promote ethical literacy, transparency, and responsible authorship. The study contributes to the field by offering an integrative perspective that positions generative AI as a catalyst for rethinking creativity, authorship, and ethical responsibility in contemporary higher education.
Copyright (c) 2026 Giedrė Paurienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Blood donation engagement through digital communication: a case study of the national blood center
Blood donation remains an insufficiently sustained and continuous process worldwide, despite its critical importance in saving lives and supporting medical treatment. As blood cannot be artificially produced, blood centers rely entirely on voluntary donors, making effective public engagement a strategic necessity. The blood donation engagement can be defined as a prosocial behaviour. The aim of this research is to analyze digital communication practices in relation to blood donation engagement, using the National Blood Center (NBC) in Lithuania as a case study. The study approaches blood donation engagement from an organizational (company-centered) perspective. Several research methods were applied. First, a scientific literature review was conducted to identify the theoretical foundations of engagement and digital communication in the non-profit sector, with particular emphasis on the importance of prosocial engagement. Second, a quantitative and qualitative content analysis of NBC’s social media communication was conducted to identify the most frequently used social media platforms and assess engagement. The conceptual analysis identified the importance of digital communication for blood donation engagement. Prosocial behaviour, including blood donation, makes it particularly important for blood centres to select appropriate digital channels to reach relevant groups effectively. The quantitative and qualitative content analysis revealed NBC’s commonly used social media channels, engagement metrics, content formats, topics, and post nature. Additional external tools were used to determine the nature of the social media content and audience reach. The analysis of NBC's social media communication, including mentions in news portals, provided an overview of actual blood donation engagement activities and their real impact. Digital communication channels have become an indispensable tool for nonprofit organizations to interact with their target audiences and engage them in socially significant initiatives, such as blood donation.
Copyright (c) 2026 Goda Vyšniauskaitė, Adomas Taraskevičius, Ligita Zailskaitė-Jakštė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Studentų informacinės elgsenos pokyčiai ir komunikacijos sprendimai dirbtinio intelekto kontekste
Straipsnyje analizuojami studentų informacinės elgsenos pokyčiai ir komunikacijos sprendimai dirbtinio intelekto (DI) kontekste, atliepiant iššūkius, kylančius dėl studentų aktyvaus DI įrankių naudojimo studijose. Sparčiai kintanti studentų informacinė elgsena bei aiškių procedūrų ir išsamios komunikacijos dėl DI naudojimo studijose trūkumas suponuoja nuoseklių tyrimų poreikį, tačiau studentų informacinė elgsena DI kontekste tik pradedama analizuoti. Šis tyrimas atliktas siekiant ištirti studentų informacinės elgsenos pokyčius DI plėtros kontekste ir panaudoti gautas įžvalgas studijų procesui bei komunikacijai su studentais gerinti. Tyrimo teorinis pagrindas yra T. D. Wilsono bendrasis informacinės elgsenos modelis. Tyrimui atlikti pasitelkti mokslinės literatūros analizės, studentų diskusijų grupės ir studentų anketinės apklausos tyrimo metodai, analizuojant vienos aukštosios mokyklos – Kauno kolegijos atvejį. Tyrimo rezultatai rodo, kad studentai pastebi dėl DI įrankių pasikeitusią informacinę elgseną, įžvelgia galimus teigiamus ir neigiamus DI įrankių naudojimo studijose aspektus, suvokia galimą įtaką studijų rezultatams ir asmeniniams gebėjimams. Rezultatai rodo nerimą dėl silpnėjančio savarankiško bei kritinio mąstymo, kartu atkreipiant dėmesį į mažėjančią švietimo ir studijų kokybę. Studentai pažymi kritinio mąstymo svarbą, poreikį išmokti tinkamai ir etiškai naudoti DI įrankius studijose bei akcentuoja būtinus skubius švietimo ir studijų sistemos pokyčius. Gauti rezultatai pabrėžia aiškių mokymų metodų, kurie stiprintų dėstytojų ir studentų bendradarbiavimą sistemingai ugdant DI raštingumą ir kritinį mąstymą, poreikį, taip pat nuoseklios komunikacijos apie DI technologijų integravimą į studijų procesus būtinybę. Bendrojo informacinės elgsenos modelio kontekste DI įrankiai yra labai tinkami mažiausių pastangų principu priimamam sprendimui pasiekti bei keičia patį informacijos radimo ir apdorojimo procesą, bei kvestionuoja šio proceso dalyvio (asmens) reikšmę kuriant naują informaciją, formuojant savo nuomonę ir įžvalgas, bei pritaikant šią suasmenintą informaciją kaip praktines žinias.
Copyright (c) 2026 Lina Šarlauskienė, Vaiva Šalaševičiūtė, Miglė Gedminė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Socialinių darbuotojų kasdienėje veikloje patiriami profesiniai sunkumai ir jų įveikimo būdai
Straipsnyje analizuojami socialinių darbuotojų kasdieninėje veikloje patiriami profesiniai sunkumai ir jų įveikimo būdai. Socialiniams darbuotojams kylantys sunkumai yra susiję su nuolat kintančia socialine aplinka, spartėjančiu gyvenimo tempu, globalizacija, senėjančia visuomene ir pastarųjų metų krizėmis, tokiomis kaip migracijos procesai, Covid‑19 pandemija ar karas Ukrainoje. Demografiniai, socialiniai, ekonominiai ir politiniai pokyčiai veikia visą socialinių paslaugų sistemą ir socialinių darbuotojų kasdieninę veiklą, reikalauja gebėjimo lanksčiai prisitaikyti prie kintančių sąlygų. Atskleista, kad socialinių darbuotojų profesiniai sunkumai kyla dėl socialinių paslaugų gavėjų elgesio ir motyvacijos stokos, organizacinių darbo sąlygų, emocinės įtampos ir smurto darbo aplinkoje. Socialiniai darbuotojai susiduria su dideliu darbo krūviu, paslaugų ir tarpinstitucinio bendradarbiavimo stoka, sau kelia per aukštus reikalavimus ir prisiima per didelę atsakomybę. Tai mažina motyvaciją, kelia emocinę įtampą, stresą ir didina profesinio perdegimo riziką. Empirinis tyrimas atliktas naudojant kokybinį tyrimo metodą. Pusiau struktūruoto interviu būdu apklausti septyni socialiniai darbuotojai, dirbantys su skirtingomis asmenų grupėmis. Duomenys analizuoti taikant kokybinės turinio analizės metodą. Tyrimu atskleistos trys pagrindinės profesinių sunkumų grupės. Pirmoji sunkumų grupė yra sunkumai, susiję su klientais, apimantys motyvacijos stoką, agresiją, sudėtingus santykius su paslaugų gavėjų šeimos nariais ar artimaisiais. Antroji grupė yra organizaciniai sunkumai, kuriuos įtakoja didelis darbo krūvis, dokumentacijos gausa, paslaugų ir bendradarbiavimo trūkumas. Trečioji sunkumų grupė yra emocinė įtampa, apimanti patiriamą stresą, profesinį perdegimą ir vaidmenų konfliktus. Tyrimu atskleista, kad kylančius sunkumus socialiniai darbuotojai įveikia kompleksiškai, naudodami individualius pagalbos būdus, remdamiesi kolegų palaikymu, gaudami organizacijos paramą ir profesinę pagalbą.
Copyright (c) 2026 Kristina Škarnulienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Logistinių paslaugų kokybės tobulinimo galimybės verslo įmonėse
Logistika yra palyginti nauja verslo šaka, todėl šio sektoriaus paslaugų kokybės tobulinimas turi plačias galimybes. Pagrindinė paslaugų kokybės valdymo idėja yra ta, kad įmonė, klientams pateikusi aukštesnę paslaugos kokybę, gauna didesnį ekonominį efektą. Logistinių paslaugų spektras nuolat plečiasi, didėja paslaugas teikiančių įmonių skaičius, taip pat ir konkurencija tarp jų. Klientai paslaugas teikančias įmones renkasi pagal atliekamos paslaugos kokybės ir kainos santykį. Logistinių paslaugų sektorius yra dinamiškas ir imlus technologinėms inovacijoms. Technologinės inovacijos kuria aukštą paslaugas teikiančios įmonės įvaizdį, padeda kelti klientų lojalumą. Logistinių paslaugų kokybės vertinimui didelę įtaką turi techninė paslaugos kokybės dedamoji. Tai logistines paslaugas išskiria iš kitų paslaugų spektro. Yra atlikta nemažai mokslinių tyrimų logistinių paslaugų kokybės tobulinimo srityje, tačiau vis dar nepakankamas dėmesys skiriamas techninės paslaugos kokybės didinimui. Funkcinės ir techninės paslaugos kokybės koreliacija nėra itin naujas aspektas, tačiau aktualus technologinės pažangos kontekste. Straipsnio tikslas – atskleisti logistinių paslaugų kokybės tobulinimo galimybes verslo įmonėse. Objektas – logistinių paslaugų kokybė. Logistinių paslaugų kokybės teorinių aspektų apžvalgai naudotas mokslinės literatūros analizės metodas, ekspertų požiūriui nustatyti – pusiau struktūrinis interviu. Tyrimas atskleidė, kad tinkamas funkcinės ir techninės paslaugos kokybės dedamųjų balansas formuoja vartotojo pasitenkinimą suteikta paslauga. Techninei paslaugos kokybei tobulinti vis dažniau taikomi IT įrankiai. Tai paspartina informacijos valdymo, klientų aptarnavimo procesus, padeda išvengti klaidų, bei, savo ruožtu, didina tiek techninę, tiek funkcinę paslaugos kokybę.
Copyright (c) 2026 Indra Mūgienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ES šalių grupavimas, vertinant su CO₂ emisija susijusius rodiklius
Spartus ekonomikos vystymasis daro reikšmingą poveikį aplinkos būklės blogėjimui, o klimato kaita išlieka viena svarbiausių šių procesų problemų. Nepaisant tarptautinių organizacijų, vyriausybių, verslo subjektų ir visuomenės pastangų, šios problemos vis dar nepavyksta suvaldyti. Pagrindinis šio tyrimo tikslas – sugrupuoti Europos Sąjungos (ES) šalis pagal CO₂ (anglies dioksido) emisijas ir kitus susijusius rodiklius, siekiant nustatyti panašias vystymosi tendencijas. Tyrime naudoti 27 ES valstybių narių 2000–2023 m. laikotarpio duomenys. Duomenys gauti iš „Eurostat“ duomenų bazės ir normalizuoti. Tikslui pasiekti suformuluoti šie uždaviniai: išanalizuoti mokslinę literatūrą CO₂ emisijų tematika; atlikti duomenų grupavimą taikant statistinius metodus; identifikuoti ir apibūdinti gautų grupių ypatybes. Tyrime taikomi metodai: mokslinės literatūros analizė, k-vidurkių (K-means) klasterizavimo metodas ir rezultatų interpretavimas remiantis ekonomine logika. Analizei pasirinkti rodikliai: CO₂ emisijos (tonomis vienam gyventojui), bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui, atsinaujinančiosios energijos dalis (RENC) ir energijos intensyvumas. Toks rodiklių derinys leidžia sistemiškai įvertinti šalių panašumus ir išskirti klasterius, atspindinčius skirtingus žaliosios transformacijos modelius. Atlikus klasterinę analizę nustatytos trys šalių grupės, pasižyminčios panašiomis vystymosi tendencijomis. Gauti rezultatai iš esmės sutampa su kitų autorių įžvalgomis apie šalių grupavimą pagal ekonominio išsivystymo ir aplinkosauginių rodiklių sąsajas. Vis dėlto tyrimo rezultatus riboja analizuojamo laikotarpio apimtis ir taikomo metodo prielaidos, kadangi k-vidurkių metodas neįvertina visų galimų išorinių veiksnių įtakos. Todėl nuoseklus šalių vystymosi stebėjimas ir tolesni tyrimai yra būtini siekiant išsamiau įvertinti ekonomikos ir energetikos transformacijos procesus.
Copyright (c) 2026 Giedrė Lapinskienė, Inga Pašiušienė, Rita Martišienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Darbuotojų veiksnių poveikis automatizacijos procesų plėtrai įmonėse
Pramonės revoliucijos laikais automatizacija daugiausia palietė fizinį darbą dirbančius asmenis, tačiau šiandien, pasitelkiant dirbtinį intelektą, šis procesas skverbiasi į intelektinę, administracinę ir logistikos sritis, taip keisdamas darbo rinkos ateitį. Akivaizdu, kad automatizacija darbo vietas veikiau transformuoja, nei naikina, o jos diegimas įmonėse yra natūralus technologinės pažangos ir ekonominių pokyčių padarinys. Visgi sėkmingam technologijų įsisavinimui būtinas žmogiškasis faktorius: nors automatizacija mažina rutinines užduotis ir suteikia erdvės kūrybai bei inovacijoms, darbuotojo indėlis išlieka neįkainojamas. Automatizavimas palengvina fizinį darbą ir mažina monotoniją, tačiau jis sukelia ir naujų sunkumų: didina tempo pojūtį, reikalauja nuolatinio prisitaikymo, skatina skaitmeninį stresą bei didina nužmogėjimo pavojų. Technologijų plėtra dažnai lemia darbo intensyvėjimą – darbuotojai privalo atlikti daugiau užduočių per trumpesnį laiką, sparčiai įsisavinti naujas priemones ir išlaikyti nuolatinį budrumą. Tyrėjų teigimu, pasipriešinimą automatizacijai lemia baimė dėl darbo vietų praradimo, technostresas, nerimas dėl kompetencijų nuvertėjimo bei profesinės tapatybės nykimas. Pasipriešinimą galima nagrinėti trimis aspektais: emociniu (darbuotojų išgyvenimai), kognityviniu (mąstymo procesai) bei elgsenos (konkretūs veiksmai). Jis gali būti tiek atviras, tiek paslėptas. Išmaniosios automatizacijos sėkmė organizacijoje priklauso ne vien nuo augančio našumo, bet ir nuo gebėjimo pasirūpinti savo darbuotojais. Remiantis tyrimais, 70–95 proc. skaitmeninės transformacijos projektų patiria nesėkmę, o viena iš pagrindinių to priežasčių – būtent darbuotojų pasipriešinimas. Straipsnio objektas – įmonėse automatizacijos procesų plėtrai įtaką darantys darbuotojų veiksniai. Straipsnio tikslas – įvertinti darbuotojų veiksnių poveikį automatizacijos procesų plėtrai įmonėse. Straipsnio uždaviniai: atskleisti darbuotojų pasipriešinimo automatizacijos plėtrai priežastis. Nustatyti pagrindinius darbuotojų veiksnius, darančius įtaką automatizacijos procesų plėtrai įmonėse. Darbo metodai: straipsnyje naudojama mokslinės literatūros ir kiekybinio tyrimo analizės.
Copyright (c) 2026 Daiva Čaplikienė, Kristina Karosevičienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Progimnazijų mokinių saugumo ir patyčių analizė įtraukiojo ugdymo kontekste
Straipsnyje analizuojamas progimnazijų mokinių saugumo ir patyčių vertinimas įtraukiojo ugdymo kontekste. Paauglystė tyrime įvardijama kaip kritinis raidos etapas, kurio metu formuojasi mokinio savikontrolė, asmens tapatumas bei socialiniai įgūdžiai, todėl mokykloje patiriamos neigiamos socialinės patirtys gali turėti ilgalaikių pasekmių asmenybės vystymuisi bei psichinei sveikatai. Nors bendrosios agresijos tendencijos yra plačiai dokumentuotos, šis tyrimas užpildo mokslinę spragą, identifikuodamas mechanizmą, kaip moksleivių subjektyvus nesaugumo pojūtis specifinėse mokyklos erdvėse virsta edukaciniu atsiribojimu bei slopina akademinį įsitraukimą. Tyrimo tikslas – nustatyti ryšį tarp moksleivių saugumo suvokimo, dominuojančių agresijos formų bei jų taikomos vengimo elgsenos ugdymo procese. Empirinis tyrimas remiasi kiekybine metodologija – anketine apklausa, kurioje dalyvavo Šiaurės Lietuvos miesto progimnazijų mokiniai. Duomenų analizei pasitelkti aprašomosios statistikos ir Spearmano koreliacinės analizės metodai padėjo nustatyti statistiškai reikšmingas sąsajas tarp socialinio mikroklimato veiksnių ir mokinių emocinės bei kognityvinės savijautos. Tyrimas atskleidė agresijos formų transformaciją, kai tiesioginį smurtą keičia latentinės, sunkiau identifikuojamos „nematomos“ formos (žodinė agresija, socialinė izoliacija), kurios dažniausiai telkiasi padidintos rizikos zonose – mažiau prižiūrimose mokyklos vietose. Nustatyta, kad emocinio pasitikėjimo mokytojais stoka (mokytojo kaip „saugaus pagrindo“ deficitas) tiesiogiai koreliuoja su moksleivių vengimo elgsena pamokų metu. Reikšminga dalis mokinių linkę fiziškai ir psichologiškai atsitraukti nuo ugdymo veiklų siekdami išvengti galimos agresijos, o tai rodo, kad nesaugumas nukreipia mokinio energiją į savigyną, o ne į žinių įsisavinimą. Patyčių prevencija yra ne tik socialinis, bet ir tiesioginis edukacinis veiksnys, nes mokinio emocinis saugumas yra būtina sąlyga jo akademiniam aktyvumui bei įtraukiojo ugdymo sėkmei užtikrinti. Saugios aplinkos kūrimas reikalauja sistemingo darbo stiprinant bendruomenės ryšius bei ugdant mokytojų jautrumą subtilioms agresijos apraiškoms.
Copyright (c) 2026 Aristida Čepienė, Neringa Povilaitienė, Aušra Vaitkevičienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pooperacinio delyro pasireiškimo dažnis ir jo sąsajos su išeitimis pacientams po miokardo revaskuliarizacijos
Pooperacinis delyras išlieka dažna ir kliniškai reikšminga pacientų po širdies intervencijų bei operacijų komplikacija, siejama su ilgesne hospitalizacija ir prastesnėmis išeitimis. Šio tyrimo tikslas – nustatyti delyro pasireiškimo dažnį ir jo sąsajas su išeitimis pacientams po miokardo revaskuliarizacijos, taip pat įvertinti taikyto farmakologinio gydymo ypatumus. Retrospektyvinis tyrimas vykdytas nuo 2025 m. rugsėjo mėn. iki 2025 m. lapkričio mėn. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikų Kardiologijos klinikoje ir Širdies krūtinės ir kraujagyslių chirurgijos klinikoje. Duomenų šaltinis – pacientų ligos istorijos. Iš viso išanalizuota 300 pacientų ligos istorijų. Pusei jų (50,0 proc.) buvo atlikta perkutaninė transliuminarinė vainikinių arterijų intervencija (PTVAI), kitai pusei (50,0 proc.) – aortos ir vainikinių kraujagyslių jungčių suformavimo operacija (AVJO). Tyrimui išduotas etikos komiteto pritarimas Nr. 2025-BEC-0504. Duomenų analizė atlikta naudojant „SPSS/w 30.0“ programą. Taikyta aprašomoji statistika, neparametriniai testai (Mann–Whitney U), Spearman koreliacijos analizė bei binarinė logistinės regresijos analizė. Statistinis reikšmingumas nustatytas, kai p < 0,05. Tyrimo rezultatai atskleidė, kad po perkutaninės transliuminarinės vainikinių arterijų intervencijos ir aortos, ir vainikinių kraujagyslių jungčių suformavimo operacijos pooperacinis delyras nustatytas 8,7 proc. (n = 26) pacientų. Po miokardo revaskuliarizacijos nutukusiems pacientams statistiškai reikšmingai dažniau pasireiškė delyras (18,2 proc.) lyginant su normalaus svorio pacientais (p < 0,05). Delyras statistiškai reikšmingai dažniau pasireiškė pacientams, kuriems pooperaciniu laikotarpiu išsivystė širdies ritmo sutrikimai (19,1 proc., p < 0,001) arba buvo diagnozuota infekcija (18,2 proc., p < 0,001). Daugiau nei trečdaliui pacientų ši būklė tęsėsi ilgiau nei keturias dienas. Nustatyta statistiškai reikšminga vidutinio stiprumo koreliacija tarp delyro pradžios laiko ir jo trukmės (r = 0,465; p < 0,05). Delyro gydymui dažniausiai buvo skiriamas tiapridas kartu su haloperidoliu (38,5 proc.), o delyrui užsitęsus ilgiau nei keturias dienas statistiškai reikšmingai dažniau taikytas deksmedetomidinas kartu su tiapridu (80,0 proc., p < 0,05).
perkutaninė transliuminarinė vainikinių arterijų intervencija
aortos ir vainikinių kraujagyslių jungčių suformavimo operacijos
Copyright (c) 2026 Vitalija Arminienė, Milda Švagždienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Optimalus tiesioginio veikimo geriamųjų antikoaguliantų vartojimo nutraukimo laikas prieš širdies operaciją
Straipsnyje nagrinėjamas tiesioginio veikimo geriamųjų antikoaguliantų vartojimo nutraukimo laikas prieš širdies operaciją. Tema itin aktuali dėl sparčiai didėjančio šių vaistų vartojimo ir dažnėjančio poreikio juos laikinai nutraukti prieš chirurgines intervencijas. Šie vaistai plačiai taikomi pacientams, sergantiems prieširdžių virpėjimu, nes veiksmingai mažina insulto ir sisteminių embolijų riziką, tačiau vaistų farmakokinetinės ypatybės gali lemti išliekantį antikoaguliacinį poveikį operacijos metu, ypač pacientams, kurių inkstų funkcija sutrikusi, taip pat tais atvejais, kai dėl skubios chirurginės intervencijos nėra galimybės laikytis rekomenduojamo vaisto nutraukimo intervalo, dėl ko didėja perioperacinio kraujavimo rizika. Tiesioginio veikimo geriamųjų antikoaguliantų nutraukimo laikas yra vienas svarbiausių veiksnių, lemiančių saugią chirurginę eigą. Remiantis tarptautinėmis gairėmis ir klinikiniais tyrimais, mažiausia kraujavimo rizika pasiekiama, kai vaistai nutraukiami likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki operacijos pacientams, kurių inkstų funkcija nesutrikusi, o vartojant dabigatraną ir esant sutrikusiai inkstų funkcijai šis intervalas prailginamas iki 72–96 valandų. Trumpesnis nutraukimo laikas siejamas su didesne kraujavimo rizika. Tyrimo tikslas – įvertinti optimalų antikoaguliantų nutraukimo laiką prieš širdies operaciją. Atlikta klinikinio atvejo analizė ir literatūros apžvalga. Analizuotu atveju rivaroksabano vartojimas nutrauktas likus 38 valandoms iki operacijos, o pooperaciniu laikotarpiu pasireiškė masyvus kraujavimas. Klinikinėje praktikoje atsiranda galimybė nustatyti tiesioginio veikimo geriamųjų antikoaguliantų koncentraciją plazmoje, o tai leidžia tiksliau įvertinti likutinį antikoaguliacinį poveikį prieš operaciją. Išvados rodo, kad vaisto nutraukimo laikas turi būti individualizuotas, įvertinant inkstų funkciją, vaisto farmakokinetiką, operacijos skubumą ir, esant galimybei, vaisto koncentraciją kraujyje.
tiesioginio veikimo geriamieji antikoaguliantai
Copyright (c) 2026 Rugilė Leliukaitė, Judita Andrejaitienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dažniausiai pasitaikančios ankstyvos infekcinės komplikacijos, susijusios su dirbtine plaučių ventiliacija
Dirbtinė plaučių ventiliacija (DPV) – gyvybiškai svarbus gydymo būdas, kuris leidžia palaikyti plaučių funkcionavimą pacientams, kuriems reikalinga pagalba. Tačiau DPV taip pat siejama ir su didesne infekcinių komplikacijų rizika, ypač ventiliacine pneumonija. DPV laikotarpiu pacientų būklė reikalauja intensyvios priežiūros ir tinkamos slaugos. Remiantis Nacionaliniu sveikatos priežiūros saugos tinklu, priklausomai nuo naudojamų diagnostinių kriterijų, bendras sergamumo ir mirtingumo dažnis svyruoja nuo 5 proc. iki 65 proc. pacientams, kuriems taikoma DPV (Marshall ir kt., 2017). Šio tyrimo tikslas buvo nustatyti dažniausiai pasitaikančias ankstyvas infekcines komplikacijas, susijusias su dirbtine plaučių ventiliacija. Tyrimas vykdytas nuo 2025 m. rugpjūčio mėn. iki 2025 m. gruodžio mėn. Lietuvos sveikatos mokslų universiteto Kauno klinikų Kardiologijos klinikoje ir Širdies krūtinės ir kraujagyslių chirurgijos klinikoje. Tyrimo objektas – pacientų, kuriems buvo taikyta DPV, medicininiai ir demografiniai duomenys. Tyrimo instrumentas – pacientų ligos istorijos. Į tyrimą buvo įtraukta 140 ligos istorijų. Tyrimo dalyviai skirtingose grupėse pagal lytį statistiškai reikšmingai skyrėsi. Vidutinis respondentų amžius buvo 69 metai (SN = 10,57). Jauniausias tiriamasis buvo 44 metų, o vyriausias – 93 metų amžiaus. Tyrimui išduotas etikos leidimas Nr. 2025-BEC2-0006. Gavus tyrimo rezultatus, galima teigti, kad ankstyvos infekcinės komplikacijos dažniau pasireiškė Kardiologijos intensyviosios terapijos skyriuje (KITS) nei Kardiochirurgijos intensyviosios terapijos skyriuje (KCHITS). Nustatyta, kad dažniausiai ankstyvos infekcinės komplikacijos pasireiškia po DPV taikymo. Dažniausiai diagnozuota ankstyvoji infekcinė komplikacija abiejose grupėse buvo pneumonija. Taip pat dominavo ir kitos ankstyvos infekcinės komplikacijos: šlapimo takų infekcija ir sepsis. Nustatyta, kad dominuojanti infekcinių komplikacijų kombinacija KITS buvo pneumonija ir šlapimo takų infekcija. Tyrimo metu išsiaiškinta, kad dažniausiai diagnozuotas ankstyvų infekcinių komplikacijų sukėlėjas buvo S. aureus. Trumpiausias ankstyvos infekcinės komplikacijos gydymas (X ≤ 7 dienos) buvo taikytas S. pneumoniae ir S. aureus sukėlėjams. Ilgiausias ankstyvos infekcinės komplikacijos gydymas (X ≥ 22 dienos) buvo taikytas A. baumanii sukėlėjo atvejais. Išsiaiškinta, kad KITS didesnė pacientų gydymo baigtis buvo letali, lyginant su KCHITS.
anestezijos ir intensyviosios terapijos slaugytojai
Copyright (c) 2026 Meda Dagė, Milda Švagždienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lietuvių kalbos tekstų redagavimas naudojant dirbtinį intelektą: studentų požiūris
Straipsnyje pristatomas Kauno kolegijoje atliktas tyrimas apie studentų humanitarų, kurių darbo įrankis bent iš dalies yra lietuvių kalba, DI naudojimo lietuvių kalbos tekstams redaguoti įpročius ir nuomonę apie tokio redagavimo kokybę. Duomenims surinkti naudotas anketinės apklausos metodas, kontekstui pristatyti ir aktualumui pagrįsti atlikta literatūros analizė, rezultatams aptarti naudoti aprašomasis ir lyginamasis metodai. Tyrimas atliktas norint užpildyti tokio pobūdžio tyrimų trūkumą ir pradėti dialogą apie DI naudojimo lietuvių kalbos tekstams redaguoti galimybes ir iššūkius, ypač tarp studentų. Apie DI naudojimą akademinėje aplinkoje diskutuojama jau kurį laiką ir ši tema aktualėja. Atlikus literatūros analizę, paaiškėjo, kad tyrimų, nagrinėjančių DI naudojimą tekstams redaguoti yra atlikta mažai ir jie susiję su anglų kalba, o lietuvių kalbos kontekste tokių tyrimų nėra. Apibendrinus gautus rezultatus paaiškėjo, kad visi respondentai, dažniau ar rečiau, naudoja DI lietuvių kalbos tekstams redaguoti, kiek mažiau tą daro akademinėje aplinkoje, rengdami studijų darbus. Dažniausiai studentai naudoja žinomiausią DI modelį „ChatGPT“ arba taip pat populiarų „Google Gemini“, kartais juos abu. Studentai naudodami DI dažniausiai siekia patikrinti teksto rašybą, skyrybą, pagerinti stilių arba tekstą perfrazuoti. Tyrimas atskleidė, kad po DI naudojimo pusė respondentų visada, dažniausiai arba kartais patikrina siūlomus taisymus, ir vos keli procentai apklaustųjų visiškai pasitiki DI. Buvo nustatyta, kad studentai DI įrankius redagavimui vertina teigiamai ir mano, kad jie redaguoja neblogai arba gerai. Tik 6 proc. mano, kad šie įrankiai redaguoja prastai arba labai prastai. Tai leidžia daryti išvadą, kad nors beveik visi studentai naudoja DI redagavimui, bet į redagavimo kokybę žiūri kritiškai ir supranta, kad DI lietuvių kalba vis dar veikia netobulai. Tyrimo metu respondentai pasidalijo savo įžvalgomis apie DI veikimo redagavime principus. Apibendrinant studentų atsakymus, galima daryti išvadą, kad geriausiai DI redagavimui pasitarnauja, kai naudojamas kaip pagalbininkas, o kontrolė ir atsakomybė paliekama žmogui.
Copyright (c) 2026 Kristina Bartkienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dekoratyviųjų sumedėjusių augalų būklės vertinimas
Lietuvos želdynuose auginama apie 3 500 rūšių, porūšių, varietetų, formų ir veislių sumedėjusių augalų, kurie dažnai naudojami kaip dekoratyviniai elementai miestų parkuose, skveruose ir privačių sodybų aplinkoje (Navasaitis, 2008). Šių augalų dekoratyvumas ir prisitaikymas prie aplinkos sąlygų priklauso nuo daugelio biologinių ir morfologinių ypatybių. Tačiau net ir tinkamai parinkti bei prižiūrimi augalai ilgainiui gali prarasti dekoratyvines savybes dėl senėjimo, ligų, kenkėjų ar gamtos stichijų poveikio, todėl būtina periodiškai vertinti jų būklę. 2025 metais buvo atlikta Kauno kolegijos parko (Pramonės pr. 22) želdinių būklės ekspertizė, remiantis Lietuvos Respublikos aplinkos ministerijos patvirtinta metodika. Tyrimo metu vertinta 8 rūšių medžių, priklausančių 23 individams, būklė: paprastosios eglės (Picea abie L.), karpotieji beržai (Betula pendula L.), paprastosios pušys (Pinus sylvestris L.), raudonasis ir paprastasis ąžuolai (Quercus rubra, Quercus robur L.), uosialapiai klevai (Acer negundo L.), paprastasis uosis (Fraxinus exelsior L.). Nustatyta, kad 40 proc. medžių yra vidutinės būklės ir reikalauja sanitarinio genėjimo, 13 proc. – patenkinamos, jiems reikalingas papildomas žaizdų gydymas. Bendras želdinių fitosanitarinis vertinimas parodė, jog 30 proc. augalų būklė yra patenkinama arba bloga. Nors šie medžiai teigiamai veikia mikroklimatą ir mažina triukšmą, dalis jų estetiškai nepatrauklūs, tankiai susodinti, netinkamai genimi, skatina varninių paukščių plitimą. Tyrimas parodė, kad augalų sortimentas iš esmės atitinka funkcinius tikslus, tačiau siekiant išlaikyti estetinę bei ekologinę vertę būtina nuolatinė priežiūra – genėti lajas, šalinti pažeistas šakas ir gydyti kamienų žaizdas.
Copyright (c) 2025 Donatas Klimavičius, Živilė Juknevičienė, Rokas Drevinskas, Dalė Šumskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Istorinės-meninės parodos pusiau viešojoje erdvėje lankytojų įsitraukimas: parodos „Čiurlionio pasaulis“ atvejo analizė
Tyrime analizuotas ir tirtas istorinės-meninės parodos pusiau viešojoje erdvėje lankytojų įsitraukimas, remiantis parodos „Čiurlionio pasaulis“ atveju. Tyrimo metu buvo aptartas viešosios ir pusiau viešosios vietos apibrėžimas. Nustatyta, kad atsitiktinėje vietoje eksponuojama kultūros paroda, kuri nesukuria jokio psichologinio ryšio tarp parodos eksponatų ir erdvės, į kurią lankytojai gali patekti visada arba dalį paros, yra „išvietinta“ paroda arba tiesiog paroda pusiau viešojoje erdvėje. Arba kitaip, parodos eksponavimas atsitiktinėje vietoje apibrėžiamas kaip kultūros „išvietinimas“ – iškėlimas iš vietos. Parodos „Čiurlionio pasaulis“ komunikacija vyko partnerių, nacionalinės ir regioninės / miesto spaudos kanaluose bei socialiniuose tinkluose. Parodos eksponavimo laikotarpis – pusmetis, nuo gegužės iki spalio mėnesio. Empirinio tyrimo metu vieną valandą, lankomiausiu prekybos centro metu, fiksuojamas parodos lankytojų skaičius bei apibendrinami komentarai apie parodos lankymą. Stebėjimas vykdomas pirmadienį, nuo 18.15 iki 19.15 val. Pagal viešojoje erdvėje pateiktus statistinius duomenis buvo nustatyta, kad tą valandą prekybos centrą aplankė 6 000 pirkėjų (potencialių parodos lankytojų). Tyrimui buvo fiksuojami lankytojai, kurie parodos apžiūrai skyrė daugiau nei pusantros minutės (90 sekundžių). Tyrimo metu nebuvo pastebėta jokios koreliacijos tarp lyties, amžiaus ir lankytojo elgesio. Tyrimo metu nebuvo užfiksuota atvejo, kada lankytojas parodos apžiūrai skyrė daugiau nei penkias minutes. Tyrimo metu buvo nustatyta, kad parodą aplanko 0,1 proc. prekybos centro lankytojų. Konversijos rodiklis, mažesnis nei vienas, laikomas mažu. Todėl galima teigti, kad šio atvejo kontekste prekybos centro lankytojai mažai įsitraukė į parodos lankymą pusiau viešojoje vietoje. Šie tyrimo rezultatai pagrindžia teiginį, kad parodos lankymo sėkmė priklauso nuo erdvės, kurioje ji yra eksponuojama. Šis atvejis pagrindžia teiginį, kad istorinių parodų prekybos centruose lankytojų įsitraukimas yra itin mažas.
Copyright (c) 2025 Agnė Vilkišienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinė adaptacija
Lietuvoje priklausomybę turinčių žmonių rasime beveik kiekvienoje šeimoje, tačiau su žalingu vartojimu susijusios problemos slepiamos, jų gėdijamasi. Priklausomybių turinti šeima dažniausiai sudaro nestabilią aplinką emociniam vaiko augimui. Gyvenant aplinkoje, kurioje yra priklausomybių turinčių šeimos narių, vaikams labai sudėtinga susikurti sveikos šeimos modelį. Gyvenant tokioje aplinkoje, nuolat lydi nesaugumo jausmas, įtampa, kurie suaugus gali kelti neigiamų pasekmių. Šiame straipsnyje siekiama išsiaiškinti, su kokiais iššūkiais susiduria vyrai, augę priklausomybių turinčiose šeimose, bandydami socialiai prisitaikyti visuomenėje. Tyrimas nagrinėja vyrų asmenines patirtis, jų savivertės formavimąsi ir pagalbos poreikį. Norint atskleisti priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų asmenines patirtis ir išsiaiškinti pagalbos poreikį, didžioji dalis dėmesio skiriama identifikuoti socialinės adaptacijos problemas, su kuriomis susiduriama kuriant tarpusavio santykius su mylimąja, kolegomis, darbdaviu bei draugais. Tyrimo objektas – priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinė adaptacija. Tyrimo tikslas – išsiaiškinti priklausomybių turinčiose šeimose augusių vyrų socialinės adaptacijos ypatumus. Atliekant tyrimą buvo pasitelkta kokybinė turinio analizė. Tyrimo duomenims surinkti naudotas struktūruotas interviu metodas, kuris buvo atliekamas tiek žodžiu, tiek raštu. Tyrime dalyvavo 6 pilnametystės sulaukę vyrai, kurie augo priklausomybių turinčiose šeimose. Tyrimo metu gauti duomenys atskleidė, kad priklausomybių turinčiose šeimose augę vyrai susiduria su sunkumais bandydami adaptuotis visuomenėje. Didžioji dalis tyrimo dalyvių pripažino, kad susiduria su nepilnavertiškumo jausmu, jaučia gėdą ir nepatogumą pradedant naujas veiklas, siekia teigiamo vertinimo tiek darbe, tiek asmeniniuose santykiuose.
Copyright (c) 2025 Ieva Nazarenko, Leda Norgiala http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogimdyvinę depresiją išgyvenančių moterų psichosocialinės pagalbos poreikis auginant vaikus
Pogimdyvinė depresija yra viena iš dažniausių psichikos sveikatos problemų, stipriai paveikiančių moters emocinę ir fizinę gerovę ir turinčių stiprų poveikį moters ir jos šeimos bei visuomenės gerovei. Lietuvoje vis dar trūksta sistemingo dėmesio pogimdyvinės depresijos prevencijai ir psichosocialinės pagalbos teikimui moterims po gimdymo. Šiame straipsnyje analizuojami psichosocialinės pagalbos poreikiai bei su jais susiję iššūkiai, su kuriais susiduria moterys, patiriančios pogimdyvinę depresiją ir auginančios vaikus. Siekiant užtikrinti tinkamą psichosocialinę paramą, išsamiai įvertinti kasdieniai iššūkiai, su kuriais susiduria pogimdyvinę depresiją išgyvenančios motinos, ir nustatyta, kokios pagalbos joms labiausiai trūksta bei kokios paramos jos tikisi vaikų auginimo laikotarpiu. Tyrimo objektas – psichosocialinės pagalbos poreikis, iškylantis moterims, patiriančioms pogimdyvinę depresiją, vaikų auginimo kontekste. Tyrime pateikiami kokybiniai duomenys, surinkti taikant pusiau struktūruoto interviu metodą. Tyrimo imtį sudarė penkios moterys, per pastaruosius penkerius metus patyrusios pogimdyvinę depresiją. Tyrimo analizės rezultatai atskleidė, kad moterys, išgyvenančios pogimdyvinę depresiją, susiduria su įvairiapusiais emociniais sunkumais, tarp kurių dažniausiai minėti nerimo ir baimės jausmai, kaltė, fizinis ir emocinis nuovargis, taip pat santykių šeimoje įtampa bei susilpnėjęs emocinis ryšys su vaiku. Tyrimo dalyvių pasisakymuose išryškėjo sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas bei nepakankamas dėmesys psichikos sveikatos intervencijoms pogimdyviniu laikotarpiu. Nors tyrime dalyvavusios moterys minėjo artimųjų paramą ar kreipimąsi į gydymo įstaigas, bendrai išryškėjo ribotas prieigos prie psichosocialinės pagalbos galimybių spektras bei informacijos apie galimas pagalbos formas trūkumas.
Copyright (c) 2025 Diana Stalioraitė, Leda Norgiala http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dramos metodų taikymas ikimokyklinio amžiaus vaikų patyčių prevencijai
Straipsnyje analizuojama aktualumo neprarandanti tema – patyčių prevencija. Tyrimai rodo, kad patyčios apima vis jaunesnio amžiaus vaikus ir yra pastebimos jau ikimokykliniame amžiuje. Tarp ikimokyklinio amžiaus vaikų dažniausiai pastebima tiesioginių patyčių forma, kai vaikai atvirai demonstruoja nenorą draugauti, prasivardžiuoja ir mušasi. Šis elgesys dažniausiai pastebimas tarp 5–6 metų vaikų. Straipsnyje patyčių prevencija analizuojama iš naujos perspektyvos – pasitelkiant dramos metodų taikymą. Dramos veiklos – ne tik žaismingos ir įtraukiančios ikimokyklinio amžiaus vaikus, bet ir leidžia jiems saugiai tyrinėti savo emocijas, jausmus ir socialinius vaidmenis įvairiose situacijose. Straipsnyje aptariami keturi pagrindiniai dramos metodai, taikomi ikimokyklinio amžiaus vaikų ugdyme – lėlių teatras, vaidmenų žaidimai, improvizacija ir pasakų inscenizacija, bei jų poveikis vaikų emocinei, socialinei raidai, empatijos, kūrybiškumo ir bendradarbiavimo įgūdžių ugdymui, kurie yra svarbūs patyčių prevencijai. Remiantis teoriniais šaltiniais bei atlikto kiekybinio tyrimo (anketinės apklausos) duomenimis, atskleidžiama, kad dauguma ikimokyklinio ugdymo pedagogų naudoja dramos metodus ugdymo procese, o ikimokyklinio amžiaus vaikai į šias veiklas įsitraukia aktyviai. Tyrimas parodė, kad drama padeda vaikams geriau pažinti ir išreikšti emocijas, ugdyti empatiją bei spręsti socialinius konfliktus. Beveik visi respondentai pripažįsta dramos metodų svarbą patyčių prevencijoje, nors jų taikymą riboja laiko, žinių ir įstaigų palaikymo trūkumas. Tyrimo rezultatai atskleidžia stiprų potencialą integruoti dramą kaip veiksmingą ugdymo ir socialinės prevencijos priemonę ikimokyklinio amžiaus vaikų grupėse.
Copyright (c) 2025 Skirmantė Jocė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pradinių klasių specialiųjų ugdymo(si) poreikių mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinės savijautos tyrimas
Straipsnyje, išanalizavus mokslinę literatūrą bei atlikus kiekybinį tyrimą, gilinamasi į pradinių klasių specialiųjų ugdymosi poreikių mokinių, besimokančių su bendraamžiais, emocinę savijautą. Pradinis ugdymas yra vienas emociškai jautriausių raidos laikotarpių, nes SUP mokiniams pradėjus lankyti mokyklą keičiasi įprasta dienotvarkė, prie kurios būtina prisitaikyti. Reikia užmegzti santykius su mokytoja ir bendraklasiais, prisiimti pirmąsias atsakomybes, susijusias su mokymusi bei elgesio normomis ir pan. Kasdienės mokyklinės patirtys gali sąlygoti nemalonias emocijas, tad reikėtų užtikrinti, kad mokykloje liūdesys, nerimas, pyktis, vienatvė ir kt. nebūtų išgyvenama pernelyg dažnai, nes tai gali turėti ilgalaikių neigiamų pasekmių, o būtent – sąlygoti SUP mokinių psichikos sveikatos problemas, stresą, vienišumą, santykių su bendraamžiais sunkumus, nepasitikėjimą atliekant mokyklines užduotis ir pan. Be to, tai gali provokuoti netinkamą elgesį ar net bloginti fizinę savijautą. Tad pradinių klasių mokytojams svarbu ne tik pastebėti SUP mokinius, kurie pernelyg dažnai išgyvena nemalonias emocijas, bet ir suteikti reikiamą pagalbą. Lietuvoje pasigendama mokslinių tyrimų apie tai, kokia yra būtent pradinių klasių SUP mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinė savijauta. Tad tyrimo tikslas – ištirti pradinių klasių SUP mokinių, besimokančių kartu su bendraamžiais, emocinę savijautą. Siekiant šio tikslo atliktas kiekybinis tyrimas, kurio metu pradinių klasių SUP mokiniai (n = 90) savarankiškai ar padedant mokyklų, kuriose jie mokosi, psichologams, dalyvavo apklausoje raštu. Tyrimo metodai: mokslinės literatūros analizė, apklausa raštu. Tyrimo rezultatai leidžia teigti, kad pradinių klasių SUP mokinių emocinė savijauta yra patenkinama. Tad pradinių klasių mokytojams, padedant mokyklų psichologams bei tėvams, reikėtų ieškoti būdų, kaip visiems bendradarbiaujant būtų galima pagerinti pradinių klasių SUP mokinių emocinę savijautą.
Copyright (c) 2025 Dalia Klumbienė, Rasa Kulevičienė, Giedrė Tumosienė, Robertas Kavolius http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Namų ūkių kreditavimo galimybių ir perspektyvų vertinimas
Straipsnyje nagrinėjamos namų ūkių kreditavimo galimybės Lietuvos komerciniuose bankuose, identifikuojant pagrindinius makroekonominius ir finansinius veiksnius, darančius įtaką paskolų prieinamumui, bei prognozuojamos kreditavimo perspektyvos 2025 m. Tyrimo aktualumas grindžiamas kreditavimo svarba šalies ekonomikos augimui, finansiniam stabilumui. Nors užsienio literatūroje namų ūkių kreditavimo tema nagrinėjama plačiai, Lietuvoje per pastaruosius penkerius metus šioje srityje atliktų mokslinių tyrimų vis dar stokojama. Teorinėje dalyje remtasi mokslinės literatūros analize, kuri parodė, kad namų ūkių kreditavimo mechanizmas priklauso nuo infliacijos, palūkanų normų, BVP, užimtumo, demografinių rodiklių, bankų kapitalo bazės, skolinimo politikos ir kredito reguliavimo sistemos. Empirinė analizė atlikta taikant antrinių duomenų analizę, koreliacinę ir regresinę analizę, situacijų modeliavimą bei prognozavimą, remiantis Lietuvos statistikos departamento ir Lietuvos banko duomenimis. Koreliacinė analizė atskleidė teigiamus ryšius tarp bendros paskolų sumos ir BVP, darbo užmokesčio, užimtumo lygio bei infliacijos, tarp vartojimo paskolų ir BVP, darbo užmokesčio ir palūkanų normų, ir nustatė, kad būsto paskolų pokyčius lėmė kiti nenagrinėti veiksniai. Regresinė analizė parodė, kad bendros namų ūkių paskolų apimtys priklauso nuo gyventojų pajamų augimo ir bankų paskolų portfelio plėtros, vartojimo paskolų – nuo darbo užmokesčio ir BVP, o paskolos kitiems tikslams keitėsi statistiškai nereikšmingai. Situacijų modeliavimas identifikavo pagrindinį paskolų prieinamumą ribojantį veiksnį – mėnesinių įmokų ir pajamų santykį. Prognozuojant 2025 m. kreditavimo perspektyvas, taikyti optimistinis, realistinis ir pesimistinis scenarijai, pagrįsti darbo užmokesčio ir bankų paskolų portfelio augimo tempu. Analizė parodė, kad realistinis scenarijus geriausiai atitinka faktinę raidą, o kreditavimo dinamika priklauso tiek nuo vidinių ekonominių rodiklių, tiek nuo išorinių veiksnių, tokių kaip infliacijos pokyčiai, energijos kainų svyravimai ir geopolitinė įtampa.
Copyright (c) 2025 Danutė Binkienė, Gabija Babkinaitė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Artificial intelligence in accounting education: challenges we face
Integrating artificial intelligence (AI) into education is a modern shift in pedagogy, complementing traditional teaching methods with interactive and personalised learning experiences. This paper presents the challenges of incorporating artificial intelligence into accounting education. Through intelligent tutoring technologies and teacher knowledge, artificial intelligence can help improve learning outcomes by providing a tailored learning environment and instant feedback. Furthermore, it is widely used in the actual workplace of an accountant for processing accounting data and enhancing accounting techniques. Still, its application in accounting education is still limited. This paper provides insights, particularly relevant to accounting teachers trying to maximise the contribution of artificial intelligence to enhance the quality of accounting curricula's teaching. The study will be based on an analysis of existing academic literature and a survey of higher education teachers. It will seek to understand the reasons for the under-application of AI in accounting education. The limitations of the study are related to its geographical coverage, as only higher education teachers from Lithuania, Latvia, Estonia, Finland, and Poland participated in the survey. Additionally, the selection of respondents is limited to accounting lecturers, excluding the perspectives of students and employers. The study showed that accounting teachers find it difficult to adapt to the use of AI in the context of their teaching. These difficulties relate to several dimensions: the lack of competencies of the teachers themselves, the limitations of the educational institution, the complexity of the teaching process, and the students themselves. This study stands out because it analyses the AI integration challenges in accounting education in the Baltic and Nordic context, where no studies of this kind have been carried out before. The results of the study will be useful for higher education institutions seeking to modernise accounting curricula.
Copyright (c) 2025 Jevgenija Furgasė, Indrė Knyvienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Emotional and semantic analysis of economic security discourse narratives
This article examines how Lithuanian online media from 2020 to 2024 constructs narratives of economic security through emotional and semantic forms of expression. The issue is grounded in the observation that financial security in the public sphere is increasingly represented not only through factual indicators but also through linguistic, emotional, and visual structures that shape collective perceptions of (in)security. Despite the growing role of media in regulating the emotional climate, there is a lack of systematic research in Lithuania that reveals how emotions and metaphors influence the logic of discourse and citizen responses. This study aims to analyse how narratives of economic security are formed in Lithuanian media through emotional and semantic expression. A mixed-methods approach is applied, combining thematic narrative analysis, emotion classification, latent semantic analysis (LSA), and the principles of critical discourse analysis (CDA). Data were collected from three major news portals: Delfi, 15min, and LRT. Articles were selected based on thematic keywords (“crisis,” “security,” “threat,” “inflation”) and analysed both quantitatively and qualitatively. The visualisation of emotion frequency was performed using the Python environment. The results revealed five dominant emotions — fear, anxiety, anger, trust, and hope — along with their dynamics in relation to major crisis events. Emotions in the discourse are not random; they are structured through metaphors (“inflation front,” “crisis blow”), discursive oppositions (for example, security versus threat, state versus citizen), and recurring semantic cores. A comparative analysis of the portals highlighted stylistic differences: Delfi tends to use dramatization and affective rhetoric more frequently, 15min balances emotional urgency with analytical structure, while LRT adopts a tone of trust and hope. The study suggests that the economic security discourse in the media functions as a means of emotional governance, helping to shape civic expectations, reinforce representations of (in)security, and influence public responses to crises.
Copyright (c) 2025 Giedrė Paurienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Profesinės karo tarnybos karių požiūris į burnos sveikatą bei jų nusiskundimai burnos problemomis
<span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA; mso-bidi-font-weight: bold;">Burnos sveikata – neatsiejama bendros karių sveikatos ir tarnybinio pasirengimo dalis, tačiau šiai sričiai dažnai skiriama per mažai dėmesio. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Įvairių šalių tyrimai rodo, kad karinis personalas dažnai susiduria su dantų ėduonimi ir kitomis burnos sveikatos problemomis. Burnos ligos kariuomenėje ne tik dažnos, bet ir daro didelį poveikį tarnybiniam pasirengimui. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;"> Higienos įgūdžiai ir burnos sveikata yra svarbūs aktyviems kariams, turint omenyje jų sveikatos ir bendruomenės gerovės svarbą. Pasaulio sveikatos organizacija taip pat teigia, kad higienos įgūdžiai izoliacijos metu yra ypač svarbūs ilgalaikių misijų, pratybų ar kitų situacijų atveju, kai kariai yra atskirti nuo įprastų higienos paslaugų arba neturi galimybės reguliariai pasirūpinti savo burnos higiena. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Karinė tarnyba gali padidinti burnos ligų rizikos veiksnius, nes jai dažnai būdingas ilgas dislokavimas užsienio vietose, kur ribota prieiga prie prevencinių paslaugų, burnos higienos produktų ir visapusiškos dantų priežiūros. <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">Tyrimai rodo, kad burnos ligos kariuomenėje yra gana paplitusios, o jų pasekmės – ne tik fizinis diskomfortas, bet ir sumažėjęs darbingumas bei sutrikusi kasdienė veikla. Skausmas, kramtymo sunkumai ar kalbos problemos gali trukdyti kariui efektyviai veikti, ypač esant dideliam fiziniam ir psichologiniam krūviui, todėl burnos sveikata turi būti laikoma svarbia karinio pasirengimo dalimi. Šiame kiekybiniame tyrime buvo siekiama atskleisti profesinės tarnybos karių burnos sveikatos priežiūros ir nusiskundimų ypatumus tarnybos metu. Klausimynas parengtas tyrimo autorių. Tyrimo metu taikyti Chi kvadrato (χ²) ir McNemar kriterijai.<span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA; mso-bidi-font-weight: bold;"> Tyrimo rezultatai: <span style="font-size: 11.0pt; mso-bidi-font-size: 10.0pt; line-height: 107%; font-family: 'Calibri',sans-serif; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-fareast-font-family: Calibri; mso-fareast-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: 'Times New Roman'; mso-bidi-theme-font: minor-bidi; mso-ansi-language: LT; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA;">pratybų metu rūpinimasis burnos sveikata tampa sudėtingesnis dėl nuovargio ir laiko stokos – blogėja higiena, rečiau valomi dantys, mažiau naudojami burnos skalavimo skysčiai ir tarpdančių siūlas. Ne visi kariai naudojasi gydytojo odontologo paslaugomis tarnybos metu. Dažniau paslaugomis naudojasi vyresnio amžiaus ir moteriškos lyties kariai. Pratybų metu burnos sveikatos priežiūra pasunkėja dėl nuovargio, laiko stokos ir riboto priemonių prieinamumo. Pagrindiniai informacijos šaltiniai burnos sveikatos klausimais – gydytojai odontologai bei internetas.
Copyright (c) 2025 Klaudija Jankauskaitė, Evelina Daugėlienė, Šarūnė Barsevičienė, Aušra Rudžianskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
5–7 metų vaikų pėdos padėties indekso vertinimas: vienmomentinis skerspjūvio tyrimas
Vaikystė yra itin svarbus žmogaus raidos laikotarpis, kai formuojasi atramos ir judėjimo aparato struktūra bei funkcija. Pėdos padėtis ir funkcionalumas gali turėti ilgalaikį poveikį vaiko laikysenai, judėjimo kokybei ir bendram fiziniam aktyvumui. Šio tyrimo tikslas buvo įvertinti 5–7 metų vaikų pėdos padėties indeksą, taikant vienmomentinį skerspjūvio tyrimą. Duomenys buvo renkami nuo 2022 m. rugsėjo 16 d. iki 2023 m. sausio 13 d. Plungės miesto ir rajono ikimokyklinio ugdymo įstaigose bei pradinėse mokyklose. Prieš tyrimą buvo gauti vaikų tėvų ar globėjų raštiški sutikimai dėl jų vaikų dalyvavimo tyrime. Tyrimo imtį sudarė 517 vaikų, kurių amžius siekė nuo 5 iki 7 metų. Vaikų pėdų padėtis buvo vertinama naudojant pėdos padėties indeksą (FPI-6) – patikimą, validuotą klinikinį instrumentą, skirtą statinės pėdos padėties klasifikavimui (Redmond ir kt., 2008). Šis metodas remiasi šešiais aiškiai apibrėžtais vizualiniais bei palpaciniais kriterijais, vertinamais 5 balų skalėje nuo –2 iki +2. Galutinė balų suma gali svyruoti nuo –12 (ryški supinacija) iki +12 (ryški pronacija), leidžianti nustatyti, ar pėda yra neutralioje, pronuotoje ar supinuotoje padėtyje. Statistinė duomenų analizė buvo atlikta naudojant programinę įrangą SPSS 27.0. Aprašomoji statistika naudota tiriamųjų pasiskirstymui pagal lytį, amžių ir pėdos padėties indeksą (FPI) apibūdinti. Rezultatai pateikti procentais. Inferencinė statistika: χ² (Chi kvadrato) nepriklausomumo kriterijus taikytas siekiant įvertinti FPI reikšmių skirtumus tarp berniukų ir mergaičių bei tarp amžiaus grupių. Vidutinių FPI reikšmių skirtumai tarp dešinės ir kairės pėdos vertinti taikant porinių duomenų analizę. Rezultatai parodė, kad 68,3 proc. vaikų turėjo neutralią pėdos padėtį, 28,1 proc. – pronuotą, o 3,1 proc. – ryškiai pronuotą. Supinuota pėda nenustatyta. Berniukams dažniau pasitaikė pronuota pėda, o mergaitėms – neutrali (p < 0,05). Nors vidutinės FPI reikšmės tarp kojų nesiskyrė, 28,4 proc. vaikų buvo fiksuotas reikšmingas asimetrijos skirtumas. Statistiškai reikšmingų skirtumų tarp amžiaus grupių nenustatyta.
Copyright (c) 2025 Daiva Lenčiauskienė, Lina Levickienė, Roberta Bikuličienė, Jurgita Boltutienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių bei kūno masės indekso sąsajos po kelio sąnario endoprotezavimo
Daugiau nei pusė pacientų, kuriems atliekamas kelio sąnario endoprotezavimas, yra nutukę (Odum ir kt., 2013). Be lokalaus uždegimo, sukelto tiesiamojo mechanizmo pažeidimo operacijos metu, juos veikia ir lėtinis sisteminis uždegimas, susijęs su nutukimu. Blogėja sisteminė kraujotaka, mažėja raumeninis audinys, didėja nekontraktilinio audinio ir intraraumeninių riebalų kiekis, vystosi atsparumas insulinui. Šio tyrimo tikslas – įvertinti vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajas su KMI po kelio sąnario endoprotezavimo. Palangos reabilitacijos ligoninėje atliktas kiekybinis, vienmomentinis skerspjūvio tyrimas. Duomenys buvo renkami nuo 2020-06-30 iki 2020-09-30. Tyrime dalyvavo 21 (68,2 ± 4,61 metų) pacientas po kelio sąnario endoprotezavimo operacijos. Atsižvelgiant į KMI, tiriamieji suskirstyti į tris grupes. I grupės tiriamieji turėjo antsvorį, II grupės – I laipsnio nutukimą, III grupės – II laipsnio nutukimą. Kiekvienoje grupėje buvo po 7 tiriamuosius. Praėjus savaitei po operacijos, tirtas operuotos kojos vidinio plačiojo raumens tonusas (raumens osciliacijos dažnis), elastingumas (raumens gęstančių virpesių logaritminis dekrementas) ir kietumas naudojant rankinį „MyotonPRO“ miotonometrą. Kūno masės indeksas vertintas taikant KMI skaičiuoklę. Statistinė duomenų analizė atlikta naudojant SPSS 25,0 statistinės analizės paketus. Ryšiui tarp parametrų įvertinti pasitelktas neparametrinis Spirmeno koreliacijos koeficentas r, įvertintas jo patikimumas. Esant p < 0,05, koreliacijos koeficientas vertintas kaip statistiškai reikšmingas. Visų grupių tiriamųjų vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių sąsajų su KMI rezultatai parodė vidutinio stiprumo atvirkštinį KMI ryšį su vidinio plačiojo raumens kietumu (r = –0,56, p < 0,01) ir tonusu (r = –0,48, p < 0,03). Atlikus vidinio plačiojo raumens viskoelastinių savybių ir KMI koreliacijos analizę atskirose tiriamųjų grupėse, statistiškai reikšmingų rezultatų nenustatėme. Esant II laipsnio nutukimui, vidinio plačiojo raumens viskoelastinės savybės buvo blogesnės nei esant antsvoriui ar I laipsnio nutukimui, o elastingumo rodikliai tarp grupių statistiškai reikšmingai nesiskyrė.
vidinio plačiojo raumens viskoelastinės savybės
Copyright (c) 2025 Daiva Lenčiauskienė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Atpalaiduojančio masažo poveikis lėtinio streso paveiktai veido odai
Straipsnyje nagrinėjamas atpalaiduojančio masažo poveikis lėtinio streso paveiktai veido odai. Tema aktuali dėl visame pasaulyje augančio lėtinio streso paplitimo, kuris daro neigiamą įtaką organizmui ir ypač odai. Psichologinis stresas aktyvina nervinius ir endokrininius procesus, sutrikdo odos barjerinę funkciją, skatina uždegiminius mechanizmus, o tai gali lemti aknės, atopinio dermatito, psoriazės bei kitų ligų paūmėjimą. Lėtinio streso poveikis veido odoje dažniausiai pasireiškia šiais požymiais: odos išsausėjimu, šerpetojimu, tempimu ar padidėjusiu riebumu, paraudimu ir bėrimais, niežėjimu bei sudirgimu. Taip pat gali atsirasti odos papilkėjimas, pamėlę ar paburkę paakiai, išryškėjusios ar naujai susiformavusios mimikos raukšlės, pigmentinės dėmės. Šie požymiai ne tik atspindi streso poveikį odai, bet ir blogina bendrą gyvenimo kokybę, todėl tampa svarbiu kosmetologijos bei sveikatos priežiūros iššūkiu. Dėl šių priežasčių ieškoma papildomų, neinvazinių metodų stresui mažinti bei odos būklei gerinti. Vienas jų – atpalaiduojantis masažas, kuris aktyvina parasimpatinę nervų sistemą, mažina kortizolio lygį, skatina audinių regeneraciją, gerina kraujotaką ir emocinę pusiausvyrą. Tyrimo tikslas – nustatyti skalpo, kaklo ir pečių juostos masažo poveikį streso paveiktai veido odai. Buvo atliktas kokybinis tyrimas, taikant stebėjimo, matavimo, testavimo ir apklausos metodus. Tyrime dalyvavo penkios moterys, kurioms taikytas dešimties procedūrų kursas. Vertinti fiziologiniai stresą rodantys parametrai – širdies ritmas ir seilių pH. Rezultatai parodė, kad po procedūrų kurso širdies ritmas sumažėjo, seilių pH normalizavosi, nestruktūruoto interviu metu tiriamosios subjektyviai teigiamai vertino procedūras, jautėsi labiau atsipalaidavusios, nurodė sumažėjusį nerimą, pagerėjusią emocinę būklę ir bendrą savijautą. Išvados rodo, kad atpalaiduojantis masažas yra veiksmingas papildomas metodas, padedantis mažinti lėtinio streso padarinius fiziologiniu ir psichologiniu lygmenimis. Jo taikymas kosmetologijos praktikoje gali pagerinti odos būklę ir gyvenimo kokybę. Tolimesni tyrimai su didesne imtimi ir įtraukiant odos parametrų diagnostiką leistų plačiau pagrįsti šio metodo efektyvumą bei sudarytų galimybes jį integruoti į sveikatos priežiūros paslaugų spektrą.
Copyright (c) 2025 Daiva Stančaitytė, Kotryna Dambrauskaitė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Art deco baldai Lietuvoje: stilistika ir datavimo iššūkiai
Lietuvoje iki XX a. 7-ojo dešimtmečio sukurtų baldų datavimas išlieka sudėtingas. Tik nedidelė gamintojų dalis ženklino savo produkciją, o baldų katalogai buvo leidžiami itin retai. Todėl ekspertai kūrinius dažniausiai datuoja remdamiesi jų stilistiniais bruožais, atsižvelgdami į laikotarpius, kai vyravo vienas ar kitas meninis stilius. Vis dėlto toks metodas nėra tikslus, nes skirtingų stilių gyvavimo laikotarpiai dažnai persidengia. Ypač tai pasakytina apie art deco stiliaus baldus, kurie, remiantis bendra meno istorijos chronologija, paprastai datuojami XX a. 3–4 dešimtmečiu. Tačiau straipsnyje teigiama, kad Lietuvoje šis stilius baldų gamyboje išliko vyraujantis iki XX a. 6-ojo dešimtmečio pabaigos. Po Antrojo pasaulinio karo, nors buvo mėginta diegti stalininį ampyrą, šis stilius neįsitvirtino, ir art deco tradicijos tęsėsi iki įsteigiant Baldų projektavimo ir konstravimo biurą (1958 m.). Todėl siūloma išplėsti art deco stiliaus chronologines ribas Lietuvoje nuo XX a. 3-iojo iki 6-ojo dešimtmečio. Straipsnio tikslas – remiantis stilistine analize ir istoriniu kontekstu, įrodyti, kad Lietuvoje art deco stilius baldų dizaine išliko vyraujantis iki XX a. 6 deš. pabaigos, ir aptarti galimas to priežastis. Tekste glaustai apžvelgiama tiriamojo laikotarpio baldų pramonės raida, svarbiausi dizaineriai ir įmonės, taip pat pagrindinės pasaulinės art deco baldų dizaino tendencijos bei naudotos medžiagos. Analizuojama, ar egzistuoja skirtumų tarp tarpukario ir ankstyvojo sovietinio laikotarpio art deco baldų, bei svarstoma, kokiais kriterijais galima tikslinti jų datavimą. Išvadose teigiama, kad XX a. 3–6 deš. Lietuvos baldų gamyba patyrė reikšmingų permainų – nuo kūrybiškai klestėjusio tarpukario iki pokariu vykusios sovietinės industrializacijos. Nepaisant okupacijos, art deco stiliaus tradicija išliko gyvybinga dėl praktinių bei estetinių savybių, pritaikomų pramoninėje gamyboje. Pokariu baldų estetika pakito dėl medžiagų stygiaus ir techninių apribojimų, tačiau pagrindinės art deco formos ir dizaino bruožai išliko iki XX a. 6 dešimtmečio pabaigos.
Copyright (c) 2025 Aistė Dičkalnytė http://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analysis of ink penetration depth inside substrates for secondary packaging
Today, the packaging industry is experiencing growth, which in turn leads to an increased amount of packaging waste. To reduce packaging waste, it is necessary to reduce the use of packaging and combine primary and secondary packaging into one. For secondary packaging, which is usually made of paper or cardboard, to replace primary packaging, the penetration depth of the ink into the substrate must be checked, as this is the most important indicator that the product it protects is not affected. The low penetration depth of the printing ink into the interior of the paper printing substrate is crucial for the safety of using this packaging. The penetration depth of the ink into the printing substrate is a very important factor in primary and secondary packaging, as it affects the overall efficiency of the packaging, health, safety, and print quality. The most important factors influencing the ink penetration depth are the porosity of the substrate, the composition of the substrate, the surface energy of the substrate, and the viscosity of the ink. This research is based on analysing and comparing the ink penetration depth in different printing materials most commonly used for secondary packaging. Based on the microscopic analysis of cross-sections of offset prints produced with cyan ink, the maximum ink penetration depth was estimated and observed in parallel with the ink coverage of the substrate. Microscopic images of the printed parts, calculated using image analysis software, were used to determine the coverage of the printing substrate. This research aims to determine which secondary packaging material achieves the lowest penetration depth of the printing ink into the substrate, which opens up the possibility of using these substrates as primary packaging substrates. In this way, the use of polymeric, ecologically unacceptable materials, which are most commonly used as primary packaging substrates, is reduced, and the use of paper or cardboard materials for primary packaging is increased. The results obtained show that the GT2 and GC2 substrates printed with higher cyan ink halftone values contain the lowest ink penetration values into the printing substrate. When printing with a 40% halftone value of cyan ink, the lowest values were achieved when printing on the substrates KD silk and GC2. The ink penetration from the unprinted side of the print was also observed and measured. Ink penetration from the unprinted side of the print occurs when the prints are output after printing, with the unprinted side of the print placed in a stack on top of the printed side.
Copyright (c) 2025 Jelena Poljak Gaži, Irena Bates http://creativecommons.org/licenses/by/4.0